онај,
ко
умести
да
она
читати
!
(
„
е
,
права
тај
велим
,
господин
;
ето
јесам
исто
све
тако
!
“
опет
рећи
неки
)
.
А
ко
умести
да
читати
,
он
умести
и
да
писати
.
кад
хтети
ко
од
ви
да
писати
писма
војник
,
или
што
друго
,
он
морати
да
ићи
чак
у
чаршија
па
да
тражити
писмен
човек
и
да
он
молити
да
он
написати
,
па
још
и
да
он
платити
.
А
како
бити
бити
,
да
ви
имати
писмен
човек
у
свој
село
,
па
још
и
да
јесам
сав
писмен
,
па
да
не
морати
ники
да
молити
?
!
А
тај
ништа
јесам
тешко
.
Наша
јесам
књига
лак
на
свет
;
и
ко
год
хтети
моћи
да
јесам
изучити
.
зато
јесам
ја
господин
министар
замолити
,
да
не
учити
само
онај
мали
деца
,
што
хтети
сваки
дан
да
долазити
у
школа
,
него
и
ви
велик
,
ко
год
хтети
.
и
ево
ја
ви
сад
објављивати
сав
:
да
хтети
да
учити
свако
,
ко
год
хтети
да
научити
да
читати
и
писати
“
.
„
ама
јесам
л
’
тај
моћи
сваки
да
научити
,
господин
?
“
запатити
неки
.
А
Радиша
одговорити
:
„
сваки
,
сваки
ко
год
хтети
;
још
стар
моћи
пре
да
научити
и
хтети
да
заборавити
као
деца
!
“
настати
неисказан
радост
и
међусобан
изјава
:
и
ја
бити
,
и
ја
бити
,
и
ја
хтети
...
А
један
старац
,
сав
бео
као
овца
,
рећи
:
„
е
кад
бити
знати
,
да
бити
и
ја
моћи
научити
,
не
бити
жалити
по
мој
мали
!
“
А
Радиша
он
с
осмејак
рећи
:
„
е
,
за
ти
јесам
доцкан
,
чика
;
ситан
јесам
много
слово
.
“
и
сав
примити
овај
и
насмејати
се
мало
добар
старац
.
Поче
разговор
о
тај
,
како
и
кад
да
долазити
Радиша
;
а
Радиша
она
рећи
:
само
недеља
и
празник
,
кад
не
радити
.
сад
још
више
почети
да
се
радовати
,
кад
чути
овај
,
и
одмах
почети
да
се
јављати
.
и
пријавити
се
десетак
она
сасвим
поуздан
,
а
међу
она
Радиша
видити
и
Милован
;
овај
рећи
,
да
хтети
она
доћи
још
само
кад
чути
.
Још
она
Радиша
рећи
,
да
доћи
у
други
недеља
и
да
не
морати
ништа
да
куповати
,
него
хтети
она
све
дати
он
.
Младић
јесам
скакати
од
радост
,
а
стар
говорити
:
„
е
хвала
бог
и
књаз
!
“
...
глава
ЧЕТВРТА
СРЕЋНО
ПРОДУЖЕЊЕ
послати
@card@
.
други
дан
у
школа
Разишли
јесам
се
сељанин
од
судница
и
разнети
по
сав
село
глас
,
да
хтети
Радиша
поред
свакидањи
мали
ђак
учити
и
велик
ђак
недеља
и
празник
,
и
велик
јесам
се
почети
зачикавати
с
мали
,
који
хтети
пре
да
изучити
„
писма
“
.
мали
јесам
говорити
,
да
хтети
они
пре
,
јер
јесам
пре
почети
и
сваки
хтети
дан
ићи
у
школа
;
а
велик
јесам
говорити
,
да
хтети
они
пре
,
јер
јесам
разуман
па
хтети
боље
примати
.
Освиће
и
дан
после
недеља
и
мали
загорички
ђак
јесам
поранити
у
школа
као
и
први
дан
.
дан
јесам
данас
бити
мало
ветровит
,
али
опет
сув
и
више
топао
.
Учионица
јесам
одавна
скроз
отворити
и
прозор
затворити
тек
пред
улазак
ђачки
у
школа
.
и
данас
многи
јесам
доћи
„
празан
рука
“
.
кад
јесам
се
готово
сав
искупити
,
Радиша
рећи
,
да
стати
пред
врата
у
ред
.
онда
јесам
улазити
полако
и
седати
на
свој
место
као
и
први
дан
.
за
она
ући
и
Радиша
.
благо
и
озбиљно
рећи
деца
,
да
се
прекрсте
па
да
сести
.
Прекрсти
се
и
он
.
онда
рећи
:
„
Хоћу
најпре
да
видити
,
да
јесам
испрљати
буквар
.
извадити
она
!
...
е
добро
.
сад
хтети
да
ви
видити
таблица
!
...
А
камо
писаљка
?
...
камо
ви
крпче
за
брисање
!
...
добро
.
оставити
табла
и
писаљка
у
клупа
а
буквар
отворити
код
ока
.
Нађите
слово
код
ока
!
.
ко
јесам
запамтити
,
који
јесам
тај
слово
?
.
.
какав
јесам
овај
с
леви
а
какав
јесам
овај
с
десни
страна
?
.
.
који
јесам
овај
слово
код
столица
?
.
.
који
јесам
овај
слово
код
нож
?
.
.
А
који
јесам
овај
код
игла
?
.
.
А
овај
код
евењке
?
.
.
А
овај
код
ашов
?
.
.
хајде
један
да
ја
показати
сав
овај
слово
!
.
.
ко
још
моћи
?
.
.
хајде
,
још
једанпут
да
казати
сав
заједно
:
о
—
око
,
с
—
столица
,
н
—
нож
,
и
—
игла
,
е
—евењка
,
а
—
ашов
!
.
.
ко
моћи
да
ја
казати
само
слово
а
да
не
помињати
слика
?
.
.
ко
још
!
...
„
сад
преврнути
тај
лист
!
.
.
Нађите
перо
!
...
знати
ли
који
јесам
тај
слово
код
перо
?
.
.
тај
јесам
п
—
перо
.
Кажите
и
ви
:
п
—
перо
!
.
.
Нађите
оно
код
табла
!
.
.
знати
ли
који
јесам
тај
слово
?
.
.
тај
јесам
слово
т
—
табла
.
Кажите
сав
т
!
.
.
Нађите
шешир
!
.
.
знати
ли
који
јесам
тај
слово
,
код
шешир
?
.
.
тај
јесам
ш
.
А
који
јесам
овај
код
гусле
?
.
.
тај
јесам
г
—
гусле
.
да
видити
јесам
ли
запамтити
:
који
јесам
овај
код
перо
?
.
.
који
овај
код
табла
?
.
.
који
јесам
овај
код
шешир
?
.
.
који
јесам
овај
код
гусле
?
.
.
Можете
ли
тај
да
утувити
?
...
„
сад
изнети
таблица
!
.
.
Избришите
она
лепо
!
.
.
сад
писати
најпре
слово
о
!
где
јесам
о
?
.
.
Начините
најпре
онај
с
леви
страна
па
после
онај
с
десни
!
.
.
сад
писати
с
!
где
јесам
с
?
.
.
Начините
оба
,
и
писан
и
печатано
!
.
.
где
јесам
н
?
.
.
Пишите
он
!
.
.
где
јесам
и
?
.
.
Пишите
он
!
.
.
где
јесам
е
?
.
.
направити
оба
!
.
.
где
јесам
а
?
.
.
Начините
и
он
!
.
.
„
дотле
јесам
писати
и
ономад
.
сад
гледати
како
се
писати
п
,
код
перо
:
као
и
,
код
игла
,
па
онда
озго
као
заклопац
.
дете
и
ви
!
.
.
дете
овај
печатано
!
.
.
сад
пазити
како
се
писати
т
,
код
табла
.
на
који
слово
личити
?
.
.
Пишите
он
ви
!
.
.
Начините
овај
печатано
!
.
.
на
шта
личити
оно
?
.
.
који
јесам
овај
код
шешир
?
.
.
бити
ли
умести
да
он
направити
?
.
.
направити
он
!
.
.
направити
и
печатано
ш
!
.
.
Нађите
г
!
.
.
пазити
,
како
хтети
ја
да
он
написати
!
дете
и
ви
!
.
.
Начините
печатано
г
!
.
.
на
шта
личити
!
.
.
е
,
доста
.
да
ли
тај
моћи
да
запамтити
?
...
„
сад
оставити
и
буквар
и
табла
у
клупа
па
сести
права
!
.
.
ја
знати
да
хтети
ви
ласно
запамтити
,
да
јесам
о
код
ока
,
с
код
столица
,
н
код
нож
,
и
код
игла
,
е
код
евењке
,
а
код
ашов
,
п
код
перо
,
т
код
табла
,
ш
код
шешир
и
г
код
гусле
.
него
да
ви
пробати
овако
напамет
,
јесам
ли
попамтити
овај
слово
.
ко
јесам
запамтити
слово
о
?
.
.
Ида
он
написати
на
мој
табла
!
.
.
ко
јесам
запамтити
слово
с
!
.
.
Ида
он
написати
!
.
.
ко
јесам
запамтити
слово
н
?
.
.
Ида
он
написати
!
.
.
ко
јесам
запамтити
слово
и
?
.
.
Изиђи
на
мој
табла
и
написати
он
!
.
.
ко
јесам
запамтити
слово
е
?
.
.
Ида
и
написати
он
!
.
.
ко
јесам
запамтити
слово
а
!
.
.
Напиши
он
!
.
.
ко
умести
да
написати
слово
п
?
.
.
Ида
и
написати
он
!
.
.
ко
умести
слово
т
!
.
.
Напиши
он
!
.
.
ко
знати
слово
ш
?
.
.
А
г
?
.
.
тако
сваки
моћи
да
кушати
сам
себе
,
да
ли
јесам
добро
утувити
.
који
јесам
овде
(
на
табла
)
о
?
.
.
који
јесам
а
?
.
.
који
јесам
е
?
.
.
који
јесам
и
?
.
.
који
с
?
.
који
јесам
г
?
.
.
који
јесам
п
?
.
.
који
јесам
т
?
.
.
који
јесам
ш
?
.
који
јесам
н
?
.
.
сад
изићи
напоље
да
се
мало
одморити
.
излазити
редом
!
.
.
“
деца
излаз
а
Радиша
отворити
сав
три
прозор
па
изићи
и
јесам
.
одавно
јесам
Радиша
запазити
,
да
двориште
школски
јесам
уравнити
како
ваљати
и
да
хтети
он
први
киша
направити
неприлика
,
особито
од
капија
до
школа
.
зато
јесам
већ
бити
смислити
шта
ваљати
да
урадити
,
те
да
се
избавити
бар
и
блато
.
зато
јесам
казати
Груја
,
да
набавити
један
клупче
конац
,
па
сад
размерити
пред
врата
,
где
хтети
и
докле
хтети
да
доћи
калдрма
и
обележити
кочић
,
па
онда
рећи
Груја
,
да
тај
прекопати
,
а
он
с
ђак
сићи
у
река
испод
брдо
,
одакле
сваки
дете
понети
по
један
или
два
камен
.
деца
рећи
,
да
имати
и
ту
иза
порта
читав
гомила
камење
што
јесам
људи
скупити
по
ливада
,
и
извадити
из
њива
па
стајати
на
гомила
,
само
да
се
змија
и
гуштер
лећи
у
она
.
Радиша
запитати
,
да
тај
људи
хтети
требати
;
а
сав
деца
повикати
у
глас
:
„
не
требати
она
,
господин
,
ништа
;
они
хтети
још
волети
да
он
однети
.
“
онда
Радиша
одобрити
да
донети
и
тај
камење
.
деца
јесам
трчати
и
надметати
се
који
хтети
више
да
донети
.
А
Груја
јесам
слушати
и
копати
,
али
јесам
моћи
да
сакрити
свој
чуђење
зашто
овај
прекопавати
,
па
рећи
:
„
Ева
ја
покварити
,
господин
,
а
ти
сад
како
знати
!
“
Радиша
он
погледати
па
он
благо
рећи
:
„
јесам
ти
,
Груја
,
покварити
него
направити
.
сад
хтети
видети
!
“
и
онда
узити
чекић
па
он
закопати
и
углавити
први
камен
под
конац
колико
требати
дубоко
,
намештати
он
не
полошке
него
усправно
,
да
он
туп
страна
доћи
горе
.
онда
тако
до
он
други
,
па
трећи
,
па
четврт
—
све
под
конац
и
по
ред
и
по
висина
.
А
Груја
гледати
и
чудити
се
.
Чуде
се
и
деца
и
гледати
,
шта
хтети
овај
изићи
и
како
хтети
бити
.
јер
многи
не
бити
видети
калдрма
ни
у
варош
а
камо
ли
у
њин
село
.
Гледајући
тако
неколико
Груја
онда
рећи
:
„
Дај
сад
ја
,
господин
,
да
видити
умети
ли
?
“
Радиша
он
дати
па
остати
да
гледати
,
хтети
ли
Груја
умести
.
и
напунити
се
ред
.
Погледаше
сав
,
а
он
прав
као
стрела
.
Радиша
прегледати
,
јесам
ли
све
добро
и
по
висина
.
један
камен
бити
изићи
мало
више
,
и
он
он
утуцати
;
други
бити
остати
мало
ниже
,
а
он
он
подухватити
чекић
и
повући
навише
до
прав
висина
а
доле
он
подметнути
земља
.
сад
Радиша
прегледати
,
јесам
ли
добар
пад
,
како
хтети
вод
да
се
сливати
.
и
ако
јесам
тај
моћи
и
ока
да
измерити
,
опет
јесам
волети
да
се
и
овде
послужити
мера
.
зато
за
час
направити
од
крут
хартија
један
равностран
троугао
па
из
врх
његов
повући
отвесну
на
основица
,
веза
нешто
тешко
за
конац
па
он
обесити
за
врх
троугао
и
показати
:
да
кад
троугао
стајати
сасвим
раван
,
ненакренуто
ни
на
један
страна
,
него
положити
као
вод
у
бар
или
тепсија
,
онда
конац
ићи
по
онај
линија
;
а
чим
се
троугао
,
или
онај
на
шта
он
стајати
,
накренути
,
онда
конац
ићи
на
онај
страна
,
на
који
се
равнина
накренути
.
сав
се
почудише
овај
мали
вештина
и
досетљивост
и
запамтити
јесам
.
онда
се
тај
учинити
и
на
други
страна
и
за
час
бити
крајње
камење
наместити
и
на
тај
страна
.
сад
јесам
по
тај
ред
ласно
бити
намештати
и
онај
други
.
али
јесам
и
Груја
и
ђак
бунити
највише
:
што
камење
да
се
не
метати
полошке
,
с
раван
страна
горе
,
него
усправно
!
Радиша
наместити
један
плоча
полошке
,
као
што
обично
сељак
метати
,
па
онда
запитати
:
шта
хтети
да
бити
кад
ударити
киша
,
па
онда
коњ
или
во
назгази
на
овај
крај
,
или
точак
од
кола
не
погодити
по
средина
камен
него
с
крај
?
одмах
сав
увидети
и
рећи
,
да
хтети
она
други
страна
да
се
одигнути
и
вод
да
ући
под
камен
,
а
кад
се
камен
вратити
и
пасти
,
онај
вод
прснути
.
„
е
,
ето
зато
,
рећи
Радиша
,
само
велик
камење
моћи
тако
да
се
намештати
.
“
Почеше
и
деца
да
тражити
да
и
она
намештати
.
Радиша
јесам
допуштати
по
двојица
,
а
он
и
други
јесам
гледати
и
поправљати
,
ако
јесам
ко
у
шта
погрешити
.
и
—
за
сахат
два
калдрма
јесам
пред
врата
школски
бити
готов
.
ваљати
јесам
само
још
посути
шљунак
или
песак
и
тај
имати
у
река
испод
школа
,
али
ко
да
донети
?
Груја
немати
у
шта
,
јер
у
сав
Загорици
нем
колица
.
А
да
тражити
кола
и
во
,
тај
јесам
дуго
.
зато
Радиша
запитати
:
како
хтети
за
песак
?
многи
деца
превикаше
:
„
да
донети
,
господин
“
!
„
Па
у
шта
хтети
?
запитати
она
он
.
„
у
карлица
“
,
„
у
корито
“
,
„
у
котарица
«
,
„
у
торба
“
,
„
на
ашов
“
!
„
на
мотика
“
,
„
на
даска
па
између
себе
“
...
одговарати
деца
и
домишљање
не
бити
крај
.
и
једва
дочекати
,
да
она
учитељ
одобрити
.
за
час
јесам
и
тај
бити
готово
и
калдрма
јесам
пред
врата
школски
бити
сасвим
довршити
.
зато
што
јесам
овај
необичан
гимнастика
с
ручни
рад
за
време
одмор
трајати
подуг
,
Радиша
јесам
после
одмор
дуго
задржавати
деца
у
школа
.
увести
она
јесам
,
поседати
јесам
и
он
јесам
казати
,
да
извадити
буквар
и
да
наћи
уво
,
дрво
,
црква
и
ћуп
.
онда
она
јесам
рећи
:
„
пазити
,
да
ви
показати
даље
.
овај
јесам
насликан
коњ
,
али
мали
(
јер
велик
јесам
моћи
да
стати
у
буквар
)
,
ти
изгледати
као
ждребити
.
али
ви
запамтити
,
да
јесам
коњ
.
Нађите
он
глава
?
.
.
који
он
јесам
врат
?
.
.
Покажите
он
груда
!
.
камо
он
предњи
нога
?
.
.
трбух
?
.
.
задњи
нога
?
.
,
.
реп
?
.
.
Уши
?
.
.
Очи
?
.
.
уста
?
.
.
Мог
ли
да
ви
ујести
?
.
.
Зашто
не
моћи
?
.
.
Нађите
слово
код
коњ
.
какав
јесам
тај
лево
?
.
.
А
тај
десно
?
.
.
Нађите
тај
испод
коњ
!
.
.
тај
јесам
насликан
венац
од
цвеће
.
јесам
од
лук
и
венац
од
паприка
него
од
цвеће
и
лишће
,
и
тај
јесам
лишће
од
дрво
који
мирисати
.
Нађите
слово
код
венац
:
писан
и
печатано
!
.
.
преврнути
и
тај
лист
!
.
.
да
ли
познавати
тај
с
овај
страна
,
више
дете
?
јесте
,
тај
јесам
бура
.
по
шта
јесам
познати
?
.
.
А
за
шта
требати
бура
!
.
.
јесам
ли
овај
истински
,
од
дрво
?
.
.
Нађите
он
слово
!
.
.
испод
буре
видити
један
дете
насликан
.
тај
јесам
ђак
.
по
шта
бити
моћи
да
познати
да
јесам
ђак
?
.
.
јесте
,
по
овај
торбица
за
књига
.
Нађите
слово
код
ђак
:
писан
и
штампан
!
.
.
сад
прећи
на
десни
страна
!
.
ту
јесам
нешто
нацртати
као
кућа
а
јесам
кућа
,
као
црква
а
јесам
црква
.
па
опет
највише
личити
на
црква
.
тај
јесам
турски
црква
,
и
звати
се
џамија
.
и
у
она
немати
звонара
него
се
на
овај
дугачак
пењати
њихов
црквењак
или
поп
што
он
звати
оџа
па
викати
одавде
.
овај
се
велик
звати
џамија
а
овај
дугачак
звати
се
мунара
.
Можете
ли
утувити
,
да
јесам
тај
џамија
?
.
.
сад
наћи
њен
слово
?
.
.
какав
јесам
лево
а
какав
јесам
десно
?
...
А
шта
јесам
овај
испод
џамија
?
.
.
моћи
да
казати
„
вес
“
него
фес
.
.
камо
он
кићанка
?
...
Нађите
слово
код
фес
!
.
.
који
јесам
писан
?
...
.
који
јесам
штампати
?
...
.
сад
затворити
буквар
!
.
.
„
видети
јесам
,
да
хтети
буквар
у
торба
да
ви
се
искосити
и
испрљати
.
зато
хтети
да
ви
дати
по
један
овако
парац
хартија
(
од
новина
)
,
да
он
увити
,
овако
...
(
показивати
)
.
ево
свако
,
и
сваки
нек
урадити
овако
па
турити
и
табла
и
буквар
у
торба
!
.
.
сад
устати
,
гледати
у
Св
.
Сава
и
прекрстите
се
!
.
.
рећи
сад
овако
:
Божа
и
Света
Сава
,
помоћи
ми
,
да
здравити
бити
и
сутра
опет
да
доћи
и
продужити
наука
!
.
.
“
@card@
.
Трећи
дан
у
школа
данас
јесам
бити
време
још
мутан
него
и
јуче
.
Радиша
јесам
зато
похитати
с
„
учење
“
у
школа
још
више
него
јуче
,
па
јесам
онда
пустити
деца
на
„
одмор
“
,
да
довршити
јучерањи
дело
.
прво
јесам
почети
с
„
читање
“
.
Нађите
око
!
...
који
јесам
овај
слово
код
ока
?
.
.
како
јесам
овај
о
с
леви
страна
?
.
.
А
овај
с
десни
?
.
.
који
јесам
овај
слово
код
столица
?
.
.
Нађите
писати
с
!
.
.
Нађите
печатано
!
.
.
Нађите
слово
н
!
.
.
где
јесам
н
?
.
.
који
јесам
писан
?
.
.
који
јесам
печатано
?
.
.
где
јесам
слово
и
?
.
.
Нађите
писан
!
.
.
Нађите
печатано
!
.
.
Нађите
слово
е
!
...
где
јесам
е
!
.
.
који
јесам
писан
!
.
.
А
који
печатано
?
—
где
јесам
слово
а
?
.
.
писан
?
.
.
Штампано
?
.
.
камо
он
слово
п
?
.
.
А
слово
т
?
.
.
А
слово
ш
?
.
.
А
слово
г
?
.
.
е
сад
пазити
,
да
ви
показати
даље
.
овај
код
чаша
јесам
ч
;
ч
—
чаша
.
овај
код
листа
јесам
л
;
л
—
лист
.
овај
код
мачак
јесам
м
;
м
—
мачак
.
овај
код
љуљашка
јесам
љ
;
љ
—
љуљашка
.
овај
код
њушка
јесам
он
;
—
њушка
.
овај
код
хрт
јесам
х
;
х
—
хрт
.
овај
код
жаба
јесам
ж
;
ж
—
жаба
.
овај
код
змија
јесам
з
;
з
—
змијати
.
овај
код
риба
јесам
р
;
р
—
риба
.
овај
код
јарац
јесам
ј
;
ј
—
јарац
.
овај
код
уво
јесам
у
;
у
—
уво
.
овај
код
дрво
јесам
д
;
д
—
дрво
.
овај
код
црква
јесам
ц
;
ц
—
црква
.
овај
код
ћуп
јесам
ћ
;
ћ
—
ћуп
.
овај
код
коњ
јесам
к
;
к
—
коњ
.
овај
код
венац
јесам
в
;
в
—
венац
.
овај
код
буре
јесам
б
;
б
—
бура
.
овај
код
ђак
јесам
ђ
;
ђ
—
ђак
.
овај
код
џамија
јесам
џ
;
џ
—
џамија
.
А
овај
код
фес
јесам
ф
;
Ф
—
Фес
.
е
сад
пазити
још
једанпут
сасвим
из
почетак
.
где
јесам
о
?
.
.
Нађите
он
!
.
.
где
јесам
с
?
.
.
где
јесам
н
?
.
.
где
јесам
и
?
.
.
где
јесам
е
?
.
.
где
јесам
а
?
.
.
где
јесам
п
?
.
.
где
јесам
т
?
.
.
где
јесам
ш
?
.
.
где
јесам
г
?
.
.
сад
наћи
:
ч
—
чаша
,
м
—
мачак
,
љ
—
љуљашка
,
он
—
њушка
,
х
—
хрт
,
ж
—
жаба
,
з
—
змијати
,
р
—
риба
,
ј
—
јарац
,
у
—
уво
,
д
—
дрво
,
ц
—
црква
,
ћ
—
ћуп
,
к
—
коњ
,
в
—
венац
,
б
—
бура
,
ђ
—
ђак
,
џ
—
џамија
,
ф
—
Фес
.
сад
пазити
натраг
:
код
фес
ф
,
код
џамија
џ
,
код
ђак
ђ
,
код
буре
б
,
код
венац
в
,
код
коњ
к
,
код
ћуп
ћ
,
код
црква
ц
,
код
дрво
д
,
код
уво
у
,
код
јарац
ј
,
код
риба
р
,
код
змија
з
,
код
жаба
ж
,
код
хрт
х
,
код
мачак
м
,
код
листа
л
,
код
чаша
ч
,
код
гусле
г
,
код
шешир
ш
,
код
табла
т
,
код
перо
п
,
код
ашов
а
,
код
евењке
е
,
код
игла
и
,
код
нож
н
,
код
столица
с
,
код
ока
о
.
ко
бити
умести
од
ви
?
.
.
ко
бити
још
умести
?
.
.
ко
бити
још
умести
?
.
.
хајде
сав
у
глас
да
говорити
овако
:
о
—
око
!
.
.
Нађите
најпре
о
па
онда
око
!
сад
казати
:
с
—
столица
и
наћи
!
.
.
сад
рећи
:
н
—
нож
,
и
—
игла
,
е
—
евењка
,
а
—
ашов
,
п
—
перо
...
хајдете
сад
сам
тако
до
крај
!
.
.
Можете
ли
натраг
?
.
.
ко
моћи
?
.
.
хајде
,
пробати
!
.
.
ко
још
моћи
?
.
.
е
добро
.
сад
хтети
да
писати
слово
.
извадити
таблица
и
писаљка
!
.
.
Избришите
лепо
онај
страна
где
немати
линија
!
.
.
Почните
с
почетак
!
Пишите
најпре
слово
о
!
.
.
хајдете
сад
слово
с
!
.
.
сад
н
!
.
.
даље
и
!
.
.
који
долазити
после
и
?
.
.
А
шта
после
е
?
.
.
А
шта
после
а
?
.
.
А
после
п
?
.
.
А
после
т
?
.
.
А
после
ш
?
.
.
А
после
г
?
е
,
дотле
јесам
писати
и
јуче
.
А
сад
пазити
даље
.
ево
како
хтети
ја
да
написати
л
!
Напишите
и
ви
!
А
ево
како
јесам
печатано
!
направити
он
и
ви
!
.
.
ево
сад
м
!
као
л
само
још
једно
овај
.
Напишите
он
и
ви
!
.
.
сад
направити
овај
печатано
!
.
.
Ева
љ
!
као
л
само
савити
на
крај
.
Напишите
он
и
ви
!
.
.
Начините
печатано
!
.
.
ево
он
!
као
н
само
на
крај
савити
.
направити
и
штампати
!
.
.
Ева
х
!
Напишите
и
ви
!
.
.
направити
овај
печатано
!
.
.
ево
ж
!
Напишите
он
и
ви
!
.
направити
печатано
ж
!
.
.
ево
з
!
.
.
ево
р
!
.
.
ево
ј
!
.
.
ево
у
!
.
.
и
тако
даље
до
крај
.
сад
нек
ви
тај
стајати
на
таблица
,
а
ви
изићи
да
се
одморити
!
.
.
“
од
школа
до
капија
на
двориште
школски
бити
јесам
крив
узан
путања
и
на
она
један
узвишица
и
два
рупа
,
у
који
се
сливати
вод
од
киша
и
градити
бар
,
а
поред
пут
јесам
с
оба
страна
бити
коров
.
Радиша
опружити
конац
од
јучерањи
калдрма
пред
школа
па
до
капија
и
побити
кочић
на
цео
дужина
у
висина
конац
.
онда
тако
исто
урадити
и
с
други
страна
,
оставити
ширина
толико
да
два
човек
ласно
моћи
ићи
напоредо
.
онда
рећи
Груја
,
да
брдо
откоп
и
тај
земља
затрпати
онај
бар
и
да
још
нанети
земља
до
један
шака
пред
врх
кочић
,
а
он
с
деца
поћи
у
река
за
камење
.
док
јесам
они
по
двапут
донети
,
Груја
јесам
одредити
он
посати
свршити
;
само
јесам
бити
прекопати
онај
место
,
где
јесам
бити
брдо
.
кад
јесам
и
тај
учинити
и
камење
већ
бити
доста
,
онда
Радиша
опет
опружити
конац
,
да
се
уверити
,
јесам
ли
све
„
под
конац
“
,
и
почети
да
намештати
крајњи
камење
,
који
ваљати
најдубље
да
се
укопати
и
утврдити
.
кад
јесам
наместити
цео
ред
,
и
деца
јесам
бити
мило
да
погледати
,
како
јесам
лепо
кад
све
стајати
овако
у
ред
,
права
,
и
сав
се
полако
спуштати
капија
.
онда
јесам
овако
исто
ваљати
сад
урадити
и
с
други
страна
.
сад
већ
и
Груја
потражити
,
да
с
тај
страна
он
наместити
,
а
Радиша
јесам
надгледати
и
упућивати
он
.
А
ђак
јесам
доносити
камење
,
бирати
веће
и
додавати
он
,
гледати
посао
,
који
до
сад
никад
јесам
видети
.
и
за
кратак
време
бити
јесам
довршен
и
други
страна
.
Радиша
сад
наместити
први
попречан
ред
.
он
он
не
бити
раван
него
испупчен
.
тако
стати
намештати
и
други
ред
.
„
А
зашто
овако
?
“
запитати
Радиша
.
„
да
не
бити
равно
,
“
одговорити
један
.
„
да
не
стајати
вод
“
,
рећи
други
.
„
да
се
вод
сливати
,
“
велим
трећи
.
и
продужити
сав
ред
овако
испупчити
.
„
да
почети
,
господин
,
и
с
овај
други
страна
?
“
запитати
један
.
Радиша
се
упутити
и
на
тај
крај
и
тамо
отпочети
први
ред
.
А
од
он
предузети
мали
калдрмџија
и
за
час
се
саставити
.
„
сад
ми
требати
песак
,
господин
“
,
рећи
један
.
„
требати
“
,
одговорити
Радиша
.
и
за
час
се
дати
на
посао
на
онај
исти
начин
као
и
јуче
а
неки
јесам
и
у
торбица
свој
носити
и
посипати
по
нов
калдрма
.
и
благословен
јесам
многи
ручица
,
за
час
се
калдрма
довршити
,
и
камење
песак
покрити
и
заравнити
;
и
изгледати
дивно
,
особито
кад
се
погледати
заједно
с
онај
јучерањи
.
Пошто
јесам
се
деца
сад
умити
и
одморити
па
се
мало
и
прихватити
,
Радиша
рећи
,
да
стати
у
ред
пред
школа
и
да
ући
,
па
отпочети
овако
:
„
извадити
опет
буквар
!
.
.
Хоћу
још
једанпут
да
ви
показати
слово
,
да
она
боље
утувити
.
отворити
код
ока
и
наћи
о
!
.
.
Кажите
о
—
око
!
.
.
Нађите
с
!
.
.
Кажите
сав
заједно
с
—
столица
!
.
.
Кажите
н
—
нож
!
.
.
Кажите
и
—
игла
!
.
.
даље
,
е
—
евењка
!
.
.
даље
,
а
—
ашов
!
.
.
даље
!
.
.
даље
!
.
.
даље
!
...
све
до
крај
.
„
сад
хајде
опет
да
она
писати
,
али
само
овај
с
леви
страна
,
писати
,
а
моћи
овај
печатана
!
(
деца
писати
,
а
Радиша
обилазити
све
,
упућивати
она
и
поправљати
она
)
.
кад
јесам
и
овај
свршити
,
Радиша
она
рећи
,
да
и
буквар
и
таблица
оставити
у
торба
и
у
клупа
па
да
сести
права
,
и
онда
рећи
:
„
кад
попамтити
сав
овај
слово
и
научити
свако
да
писати
,
ви
хтети
онда
умести
и
да
читати
и
да
писати
.
ево
да
видити
како
.
овај
јесам
око
,
мој
,
истински
,
а
оно
јесам
у
буквар
слика
.
А
кад
се
казати
око
,
онда
јесам
тај
реч
.
и
у
тај
реч
чути
се
најпре
о
;
ево
о
(
написати
он
на
табла
)
.
онда
се
чути
к
,
о—к—о
;
ево
он
оно
к
код
коњ
(
написати
он
до
о
)
.
и
онда
се
опет
чути
о
;
о
—
к
—
о
,
(
и
написати
и
он
)
.
и
ето
ти
он
написати
око
,
о
—
к
—
о
!
сад
пазити
како
хтети
да
написати
очи
.
овај
јесам
на
глава
наш
очи
истински
,
који
гледати
.
она
моћи
и
да
насликати
.
А
кад
рећи
очи
,
тај
јесам
реч
,
и
ту
се
чути
најпре
о
;
ево
он
!
за
тај
се
чути
ч
;
тај
јесам
онај
слово
код
чаша
.
ево
он
!
(
и
написати
он
до
о
)
.
и
онда
се
чути
и
:
о
—
ч
—
и
.
ево
он
!
.
.
и
,
ето
тако
се
писати
реч
очи
.
хајде
да
написати
нос
!
бити
ли
ко
знати
,
који
се
слово
најпре
чути
:
н—о—с
?
.
.
лепо
;
ево
он
н
;
тај
јесам
онај
слово
код
нож
.
Шта
се
чути
после
н
?
.
.
ево
о
!
.
.
А
шта
се
чути
после
о
,
на
крај
?
.
.
ево
с
:
нос
.
Шта
јесам
овај
прво
(
о-к-о-
)
?
.
.
Шта
јесам
овај
други
(
о-ч-и
)
?
.
.
А
шта
јесам
овај
трећи
(
н-о-с
)
?
.
.
јесам
ли
тешко
?
...
тако
хтети
после
сваки
реч
написати
ласно
само
кад
запамтити
сав
слово
.
зато
морати
сваки
дан
да
она
учити
,
те
да
она
добро
запамтити
.
сад
устати
,
погледати
у
Св
.
Сава
,
прекрстите
се
и
опет
рећи
овако
:
Божа
и
Света
Сава
,
помоћи
ми
,
да
здравити
бити
и
да
опет
доћи
и
продужити
свој
наука
!
.
.
сад
узети
ствар
и
ићи
кућа
!
...
“
@card@
.
Четврти
дан
у
школа
тако
јесам
свршен
и
трећи
дан
у
сам
школа
,
и
Радишини
ђак
још
јесам
осетити
замор
и
досада
у
школа
,
нити
јесам
ко
казнити
ни
опоменути
,
нити
јесам
Радиша
што
заповедити
ни
забранити
.
Дошао
јесам
и
четврти
дан
.
и
данас
јесам
сав
деца
и
из
удаљен
мали
доћи
на
време
у
школа
.
А
Радиша
и
данас
јесам
гледати
у
сат
него
у
деца
.
кад
јесам
доћи
сав
,
он
јесам
опет
рећи
,
да
стати
у
ред
пред
школа
и
да
полако
ући
у
школа
.
молитва
јесам
бити
и
данас
:
да
се
прекрсте
и
рећи
:
Божа
,
помоћи
!
онда
она
рећи
,
да
извадити
буквар
и
да
он
поређати
сав
слово
.
огледати
јесам
и
натраг
,
и
преко
ред
,
и
појединац
и
сав
заједно
,
па
она
онда
рећи
,
да
оставити
буквар
у
клупа
а
да
извадити
таблица
.
онда
јесам
Радиша
писати
слово
на
табла
а
ђак
прегледати
и
писати
.
онда
она
јесам
питати
преко
ред
,
који
јесам
који
слово
.
затим
јесам
казати
,
да
писати
још
један
ред
,
а
он
она
јесам
обилазити
и
помагати
она
.
и
већ
јесам
се
данас
познавати
и
краснописци
и
они
,
који
имати
добро
памћење
.
после
овај
Радиша
рећи
,
да
оставити
и
табла
у
клупа
па
да
сести
лепо
,
и
онда
продужити
:
„
Ко
јесам
запамтити
како
се
писати
око
?
.
.
Изиђи
на
мој
табла
и
пробати
,
да
он
написати
!
.
.
ко
јесам
запамтити
како
се
писати
очи
!
.
.
Изиђи
и
написати
!
.
.
ко
јесам
запамтити
како
се
писати
нос
?
.
.
Изиђи
и
написати
!
.
.
е
сад
добро
пазити
,
хтети
да
ви
показати
даље
.
који
се
слово
чути
,
кад
се
казати
во
?
(
деца
тражити
и
погађати
,
а
Радиша
она
помагати
;
и
кад
наћи
први
глас
в
,
Радиша
он
написати
,
а
кад
наћи
други
о
,
он
и
он
написати
)
.
и
,
ето
,
тако
се
писати
во
.
в
—
о
.
Кажите
и
ви
:
в
—
о
,
во
!
.
.
Шта
се
чути
,
кад
се
казати
со
(
онај
шта
се
солити
јела
)
?
.
.
Шта
се
најпре
чути
?
.
.
ево
да
написати
с
.
Шта
се
после
чути
?
.
.
ево
и
о
.
Шта
јесам
сад
овај
написати
?
.
.
који
се
слово
чути
кад
се
казати
пас
,
п
—
а
—
с
?
.
.
Шта
се
чути
најпре
?
.
.
ко
знати
,
који
јо
тај
слово
?
(
код
перо
)
.
који
се
чути
после
п
?
.
.
где
јесам
а
?
(
код
ашов
)
.
ево
и
он
да
написати
!
.
.
А
шта
се
чути
на
крај
?
.
.
ево
и
с
!
Шта
јесам
сад
овај
написати
?
.
.
јесте
,
тако
се
писати
пас
,
п—а—с
.
ево
овај
јесам
сат
.
А
овај
што
ја
рећи
,
што
ја
изићи
из
уста
с
—
а
—
т
,
тај
јесам
реч
.
Можете
ли
да
познати
,
који
се
слово
чути
у
тај
реч
,
кад
се
рећи
сат
?
.
.
ево
с
!
.
.
ево
а
!
.
.
Ева
т
!
.
.
ето
сад
написати
с
—
а
—
т
,
сат
.
и
тако
се
писати
сат
.
А
шта
се
чути
кад
се
казати
поп
?
.
.
ко
бити
тај
умести
да
написати
?
.
.
да
прочитати
сад
све
овај
реч
.
Шта
јесам
овај
прво
?
.
.
Шта
јесам
овај
други
?
.
.
Шта
јесам
овај
трећи
?
.
.
Четврто
?
.
.
пета
?
.
.
Шесто
?
.
.
седми
?
.
.
осми
?
.
.
Још
једанпут
,
казати
први
реч
!
.
.
други
!
.
.
Трећу
!
.
.
Четврту
!
итд
.
хајдете
,
натраг
!
ко
умести
јесам
?
.
.
хајдете
,
да
ви
кушати
преко
ред
!
.
.
сад
изићи
на
одмор
!
.
.
“
време
се
мутити
.
облак
прелазити
преко
брдо
загоричких
и
Радиша
се
бојити
,
да
се
оно
не
покварити
пре
но
што
јесам
он
урадити
све
што
требати
,
те
да
дочекати
јесењи
киша
а
за
она
и
снег
.
зато
наредити
Груја
,
да
наћи
један
грабуља
,
а
ученик
рећи
,
да
чупати
сав
коров
око
школа
и
поред
нов
калдрма
па
да
он
носити
на
гомила
.
А
кад
Груја
донети
и
грабуља
,
онда
покупити
и
онај
сав
шљам
по
земља
и
однети
он
на
гомила
па
запалити
.
онда
Радиша
рећи
Груја
,
да
затрпати
сав
рупа
,
те
да
се
двориште
изравнати
и
да
се
нигде
вод
не
задржавати
и
градити
бар
,
него
да
одмах
отицати
.
у
тај
он
посао
помоћи
и
деца
.
Радиша
јесам
обилазити
и
управљати
,
и
за
неколико
час
цео
јесам
двориште
школски
бити
као
умивен
,
очешљан
и
леп
обучен
човек
.
по
узвишица
до
школа
бити
јесам
совралуци
поједини
домаћин
,
где
јесам
они
о
заветина
ручати
.
и
око
она
јесам
бити
пун
кор
а
око
плот
још
више
.
деца
и
тај
почупати
и
донети
на
гомила
.
бити
јесам
и
камење
.
деца
већ
видоше
шта
вредити
камен
и
јесам
он
бацати
.
А
један
рећи
:
„
господин
,
да
начинити
овако
и
до
онај
,
што
ићи
напоље
.
“
Радиша
погледати
и
помислити
:
предлог
сасвим
на
сав
место
,
само
да
јесам
много
послати
?
и
заћи
да
видити
,
куда
бити
стаза
водити
и
колико
бити
камени
требати
.
па
како
наћи
,
да
стаза
јесам
много
дугачак
,
а
да
хтети
бити
још
краћати
кад
се
управа
,
а
много
узак
од
јучерањи
,
тај
хтети
по
тај
и
камен
и
време
за
довршење
мање
требати
,
тај
он
узити
конац
и
пружити
он
куда
требати
и
рећи
деца
,
да
побијати
кочић
до
конац
.
тај
исто
учинити
и
с
други
страна
.
деца
узети
један
мотика
а
други
ашов
,
па
један
с
један
а
други
с
други
страна
почети
прекопавати
и
за
час
се
саставити
на
средина
,
а
други
јесам
већ
доносити
камење
.
и
отпочети
се
грађење
и
овај
потреба
школски
.
јесам
проћи
добар
сат
а
и
овај
јесам
бити
готово
.
милина
јесам
бити
погледати
сада
двориште
.
А
колико
се
тек
изненадити
кмет
Миљко
,
кад
јесам
пред
вече
доћи
да
видити
,
да
ли
јесам
одредити
људи
довући
данас
још
дрво
школа
и
колико
.
па
од
милина
не
знати
шта
друго
да
рећи
,
него
рећи
Радиша
овако
:
„
ти
,
господин
,
хтети
овај
да
уредити
баш
онако
по
чаршиски
!
“
А
Радиша
он
рећи
:
„
Хоћу
,
кнез
,
да
спасти
од
блато
и
себе
и
деца
,
те
да
он
мање
уносити
у
школа
;
те
да
ми
школа
бити
чист
.
видити
,
јесен
јесам
,
па
хтети
доћи
и
зима
и
пролеће
,
па
блато
и
сувише
,
а
деца
доста
;
па
ако
бити
свако
улазити
с
каљав
обућа
у
школа
,
онда
зло
:
не
бити
моћи
ни
по
сат
да
седити
у
школа
,
иначе
бити
се
погушити
!
“
и
ако
он
јесам
добро
разумети
,
Миљко
јесам
примити
овај
разлог
и
додати
:
„
е
,
’
вала
ти
,
господин
,
на
тај
!
тако
јесам
где
јесам
множина
“
.
после
одмор
Радиша
јесам
прво
рећи
,
да
извадити
таблица
и
написати
онај
осам
реч
.
онда
јесам
продужити
:
„
сад
пазити
да
ви
казати
још
неки
реч
.
Можете
ли
да
погодити
,
који
се
слово
чути
кад
се
казати
чела
?
пазити
добро
како
се
говорити
:
ч
—
е
—
л
—
о
.
Шта
се
најпре
чути
?
.
.
е
лепо
,
ево
ч
;
где
јесам
ч
у
буквар
,
код
који
слика
?
(
код
чаша
)
.
Шта
се
чути
после
ч
,
ч
—
е
—
л
—
о
?
е
јесам
код
евењке
.
ево
он
е
!
Шта
се
чути
после
е
,
ч
—
е
—
л
—
о
?
.
.
који
јесам
тај
слово
?
.
.
ево
он
и
л
.
написати
јесам
чел
.
Шта
још
требати
па
да
бити
чела
?
.
.
ево
и
о
.
Прочитајте
он
сад
!
.
.
Напишите
и
ви
чела
!
.
.
ево
ја
хтети
да
казати
:
уста
.
Шта
се
ту
чути
најпре
?
.
.
који
слово
ваљати
најпре
да
написати
?
.
.
А
где
јесам
у
?
.
.
ево
у
.
Шта
сад
требати
:
у
—
с
—
т
—
а
?
.
.
јесте
;
ваљати
с
.
А
који
јесам
тај
слово
?
.
.
(
где
јесам
у
буквар
?
)
.
ево
и
с
!
који
слово
ваљати
сад
да
написати
у
—
с
—
т
—
а
?
.
.
који
јесам
тај
?
.
.
ево
и
т
!
који
се
чути
после
т
,
у
—
с
—
т
—
а
?
.
.
ево
и
а
!
ето
јесам
цео
реч
:
у
—
с
—
т
—
а
,
уста
.
Напишите
и
ви
!
.
.
хајдете
сад
да
написати
нога
.
који
ми
слово
требати
најпре
?
(
Н
,
код
нож
)
.
који
после
?
(
о
,
код
ока
)
.
А
после
?
(
г
,
код
гусле
)
.
А
после
?
(
А
,
код
ашов
)
.
ево
да
она
написати
:
нога
.
Напишите
и
ви
!
.
.
е
,
доста
.
оставити
таблица
!
.
.
Мог
ли
да
писати
онај
,
који
не
знати
слово
?
.
.
А
моћи
ли
да
писати
онај
,
који
знати
сав
слово
?
...
ето
зато
и
ви
морати
добро
да
запамтити
сваки
слово
.
зато
опет
извадити
буквар
!
.
.
да
ја
казати
сав
слово
редом
!
.
.
хајде
сад
натраг
!
.
.
да
ви
кушати
преко
ред
.
Нађите
ж
!
.
.
Нађите
ђ
!
.
.
Нађите
ц
!
.
.
Нађите
џ
!
.
.
Нађите
ш
!
...
Нађите
т
!
...
Нађите
и
!
.
.
Нађите
п
!
.
.
Нађите
л
!
.
.
Нађите
љ
!
.
.
е
добро
.
тако
моћи
и
сам
да
се
кушати
и
један
други
да
питати
,
кад
јесам
год
беспослен
;
и
ко
пре
запамтити
слово
,
он
хтети
пре
да
научити
и
да
писати
и
да
читати
.
сад
устати
и
прекрстите
се
.
рећи
опет
овако
:
Божа
и
Света
Сава
,
помоћи
ми
,
да
здравити
бити
и
опет
доћи
да
продужити
свој
наука
!
.
.
“
@card@
.
пети
дан
,
први
киша
и
први
час
из
рачун
Још
јесам
сав
ђак
ни
стигнути
свој
кућа
,
а
облак
јесам
се
саставити
и
почети
јесам
леп
јесењи
кишица
,
који
јесам
трајати
готово
цео
ноћ
,
и
сутрадан
јесам
осванути
први
кишан
дан
.
деца
јесам
доћи
као
обично
,
али
нешто
мало
доцније
и
у
гунчићима
,
мокар
и
каљав
.
на
по
неки
дрво
још
не
бити
лишће
опасти
и
деца
јесам
се
склањати
тај
под
дрво
,
тај
под
кош
општински
,
а
највише
под
стреја
око
школа
.
под
дрвеће
киснути
;
под
кош
јесам
прашина
;
под
стреја
она
прскати
вод
а
свуда
јесам
ветар
.
деца
покиснути
,
и
зима
показивати
свој
зуб
.
Радиша
наредити
Груја
да
мало
заложити
пећ
у
учионица
,
а
он
у
ходник
укуцати
онолико
јексер
у
зид
по
ред
колико
имати
ученик
,
па
она
рећи
,
да
стати
у
ред
пред
школа
,
где
јесам
већ
бити
и
лес
наместити
,
да
избрисати
нога
и
на
леса
и
на
чистаљкама
,
па
да
улазити
полако
,
све
по
двојица
,
да
торба
и
гуњац
обесити
о
јексер
и
ући
само
с
буквар
и
таблица
.
А
да
бити
боље
наћи
где
јесам
чији
,
вешати
јесам
редом
.
Учионица
јесам
таман
онолико
бити
загрејати
,
колико
јесам
топла
бити
јуче
.
зато
нити
јесам
деца
бити
зима
ни
врућина
.
Осећала
јесам
и
кожа
,
да
јесам
овде
сад
најбоље
.
Уђе
и
Радиша
и
рећи
деца
,
да
устати
и
да
се
прекрсте
и
да
рећи
:
Божа
,
помоћи
!
“
по
тај
отпочети
„
настава
“
.
који
се
слово
чути
,
кад
се
рећи
око
?
који
се
слово
чути
кад
се
казати
очи
?
који
се
слово
чути
кад
се
казати
нос
?
.
.
који
се
слово
чути
кад
се
казати
во
?
.
.
који
се
слово
чути
у
реч
со
?
.
.
који
се
слово
чути
кад
се
рећи
пас
?
Шта
се
чути
кад
се
казати
сат
?
.
.
који
се
слово
чути
кад
се
рећи
поп
?
.
.
Шта
се
чути
кад
казати
з
—
е
-ц
?
...
ко
бити
тај
умести
да
написати
?
.
.
Изиђи
и
написати
!
Шта
се
чути
кад
казати
в
—
у
—
к
?
ко
умести
тај
да
написати
?
.
.
Изиђи
и
написати
!
.
.
који
се
слово
чути
у
реч
грм
!
.
.
ко
умести
да
написати
?
.
.
Изиђи
и
написати
!
.
.
ево
овај
јесам
истински
уво
;
а
оно
јесам
у
буквар
насликати
;
а
овај
што
се
рећи
,
уво
,
тај
јесам
реч
.
који
се
слово
чути
ту
,
у
—
в
—
о
?
.
.
ко
умести
да
написати
уво
?
.
.
Изиђи
и
написати
!
.
.
извадити
таблица
!
.
.
Избришите
она
лепо
!
.
.
Нишите
прво
овај
реч
с
табла
!
...
сад
писати
опет
само
слово
,
те
да
она
боље
запамтити
!
(
Ученици
писати
,
а
Радиша
она
прегледати
и
упућивати
она
у
седење
,
држање
глава
,
писаљка
и
таблица
и
у
писање
поједини
слово
)
.
кад
јесам
и
овај
свршити
,
Радиша
рећи
деца
,
да
оставити
и
таблица
и
буквар
у
клупа
па
да
сести
права
.
онда
извадити
један
табак
крут
хартија
,
на
који
бити
изградити
сав
сам
тачка
колико
орах
и
сав
по
десет
у
ред
,
па
рећи
:
„
овај
јесам
ви
направити
за
бројање
.
у
овај
један
ред
имати
десет
овај
црн
орашчић
или
тачка
.
у
овај
други
опет
имати
десет
.
ко
имати
два
овај
ред
,
он
имати
два
—
десет
или
двадесет
.
у
овај
трећи
ред
јесам
опет
десет
.
ко
имати
три
овај
ред
,
он
имати
три
—
десет
или
тридесет
.
и
у
овај
четврти
ред
јесам
десет
.
ко
имати
сав
четири
овај
ред
,
он
имати
четир
—
десет
или
четрдесет
.
и
у
овај
пета
ред
јесам
десет
.
ко
имати
сав
овај
пет
ред
,
он
имати
пет
—
десет
или
педесет
.
и
у
овај
шести
ред
јесам
десет
.
ко
имати
сав
овај
шест
ред
,
он
имати
шест
—
десет
или
шездесет
.
и
у
седми
ред
јесам
десет
.
ако
ко
имати
сав
овај
седам
ред
,
он
имати
седам
—
десет
или
седамдесет
.
и
у
овај
осми
јесам
десет
.
ако
неко
имати
сав
осам
ред
,
онда
он
имати
осам
—
десет
или
осамдесет
.
и
у
овај
девети
ред
јесам
десет
.
ако
неко
имати
сав
овај
девет
ред
,
онда
он
имати
девет
—
десет
или
деведесет
.
и
у
овај
последњи
јесам
десет
.
ко
имати
сав
овај
,
он
имати
десет
—
десет
,
десет
десетак
,
десет
десетица
или
сто
.
колико
дакле
свега
имати
овде
овај
тачка
?
.
.
колико
она
јесам
у
један
ред
?
.
.
колико
она
јесам
у
овај
два
ред
?
.
.
како
се
казати
кад
имати
три
ред
?
.
.
колико
јесам
у
четири
ред
?
.
.
колико
у
пет
?
.
.
колико
у
шест
?
.
.
колико
у
седам
?
.
.
колико
у
осам
?
.
.
колико
у
девет
?
.
.
А
колико
у
сав
десет
?
.
.
сад
хтети
ја
свако
да
дати
по
један
оваки
бројаница
.
(
и
давати
она
,
само
на
мањем
картон
)
.
Нађите
први
десетак
!
.
.
пребројити
,
да
ли
истина
имати
десет
у
она
!
.
.
сад
наћи
други
!
.
.
пребројити
и
ту
!
.
.
ако
узети
оба
,
колико
хтети
бити
у
она
?
.
.
Нађите
трећи
!
.
.
пребројити
и
у
она
!
.
.
А
колико
јесам
у
сав
три
?
.
.
Нађите
четврти
.
пребројити
и
у
она
!
.
.
имати
ли
десет
?
.
.
А
колико
јесам
у
сав
четири
десетак
?
.
.
Нађите
пета
!
.
.
колико
јесам
у
она
?
.
.
уверити
се
,
јесам
ли
истина
!
.
.
колико
јесам
у
сав
пет
ред
?
.
.
Нађите
шести
ред
!
.
.
видити
имати
ли
десет
?
.
.
колико
јесам
у
сав
шест
ред
?
.
.
Нађите
седми
ред
?
.
.
колико
јесам
ту
?
.
.
колико
јесам
у
сав
седам
?
.
.
Нађите
осми
!
.
.
колико
јесам
тачка
у
осми
ред
?
.
.
видити
,
да
ли
јесам
добро
!
.
.
А
колико
јесам
у
сав
осам
ред
?
.
.
Нађите
девети
ред
!
.
.
колико
јесам
ту
?
.
.
А
колико
јесам
у
сав
девет
ред
?
.
сад
наћи
десети
ред
!
.
.
пребројити
,
да
ли
јесам
и
у
он
десет
!
.
.
колико
јесам
у
сав
десет
ред
?
.
.
е
,
добро
.
тај
хтети
да
ви
оставити
,
да
метнути
у
буквар
па
хтети
и
други
пут
,
а
моћи
и
сам
овако
да
бројити
.
сад
хтети
да
ви
пустити
да
се
одморити
,
али
напоље
моћи
ићи
без
гуњче
.
бити
највише
на
доксат
и
под
стреја
...
за
тај
јесам
Радиша
отворити
сав
прозор
и
метнути
два
—
три
дрво
у
пећ
па
и
он
изићи
напоље
.
са
сав
страна
на
школа
јесам
бити
велик
стреја
и
деца
јесам
имати
где
да
се
склонити
од
киша
,
само
јесам
незгодно
,
бити
што
она
јесам
прскати
вод
са
земља
.
један
дете
рећи
,
да
бити
добро
бити
„
и
овуде
да
направити
онако
.
“
А
Радиша
он
благо
одговорити
:
„
здравље
,
Божа
,
па
моћи
и
туда
.
јесам
ли
добро
онако
?
“
„
Добра
,
господин
;
ено
како
ићи
па
се
нигде
не
укаљати
!
“
одговорити
готово
сав
.
после
четврт
сат
Радиша
рећи
Груја
,
да
затворити
прозор
,
а
мало
после
рећи
деца
,
да
стати
у
ред
пред
школа
.
Улазећи
у
ходник
деца
јесам
скидати
гуњчић
и
вешати
она
о
јексер
код
торба
па
улазити
у
школа
и
седло
на
свој
место
.
Уђе
и
Радиша
.
па
како
јесам
деца
мало
имати
кретање
за
време
одмор
,
тај
он
наредити
да
изићи
с
место
и
да
се
разредити
по
школа
тако
,
да
се
рука
не
моћи
додирнути
.
онда
она
рећи
,
да
стати
права
и
да
рука
пуст
низа
себе
.
„
сад
пазити
,
рећи
Радиша
,
љуљати
рука
напред
и
натраг
,
овако
(
показивати
)
,
али
хтети
сав
заједно
овако
:
напред
!
—
натраг
!
—
напред
!
—
натраг
!
—
напред
!
—
натраг
!
—
Доста
.
сад
пазити
,
ја
моћи
да
казивати
другојаче
.
ја
моћи
да
бројити
један
—
два
,
а
ви
да
љуљати
рука
,
на
један
напред
,
а
на
два
назад
!
дете
да
огледати
и
тако
:
један
!
—
два
!
—
кад
пружити
напред
,
гледати
да
ви
стајати
равно
,
а
кад
она
љуљати
назад
подигнути
она
колико
год
моћи
.
хајдете
још
мало
:
један
!
—
два
!
—
један
!
—
два
!
—
-
-Хајде
сад
,
да
дизати
рука
у
страна
,
овако
,
положити
,
и
кад
ја
казати
један
,
ви
подигнути
,
а
кад
казати
два
,
ви
спустити
.
један
!
—
два
!
—
један
!
—
два
!
—
један
!
—
два
!
—
—
—
Опружите
рука
напред
!
—
сад
она
раширити
!
-—
саставити
!
—
Раширите
!
—
опет
саставити
!
—
Раширите
!
—
спустити
!
—
—
Хајд
сад
полако
овако
да
се
пропињати
на
прст
:
један
!
(
подигнути
се
)
.
два
!
(
спустити
се
)
.
један
!
—
два
!
—
један
!
—
два
!
сад
хтети
да
радити
само
глава
.
окренути
глава
на
десно
!
—
окренути
глава
на
лево
!
—
на
десно
!
—
на
лево
!
—
на
десно
!
—
на
лево
!
—
Доста
.
дигнути
рука
више
глава
,
овако
!
(
показивати
)
.
сад
се
тако
устурати
назад
!
—
сад
се
полако
вратити
и
сагињати
напред
!
—
опет
се
усправити
!
—
сад
се
накретати
на
десни
страна
колико
год
моћи
!
—
сад
на
леви
!
—
спустити
рука
!
—-
хајдете
само
очи
.
погледати
доле
!
—
Гор
!
—
десно
!
—
лево
!
—
Још
једанпут
.
сад
ићи
на
место
!
—
овако
се
учити
војник
.
али
јесам
овај
за
свако
добро
,
особито
за
деца
.
од
овај
боље
расти
и
јачати
.
зато
хтети
ја
чешће
овако
да
радити
.
само
не
требати
много
да
запињати
.
али
опет
јесам
добро
ни
ко
не
запети
нимало
него
ради
млитав
.
и
ко
радити
,
боље
расти
и
јачати
,
него
онај
који
не
радити
.
зато
и
ви
радити
што
год
више
моћи
.
јер
здравље
ви
јесам
главни
,
а
и
снага
требати
човек
за
сваки
посао
.
А
кад
јесам
човек
здрав
и
јак
,
он
се
и
по
мрак
не
боја
.
„
сад
хтети
опет
да
писати
сав
слово
,
те
да
она
боље
запамтити
.
изнети
и
буквар
и
табла
!
.
.
Писаћете
и
рукописни
и
овај
штампан
или
печатана
с
десни
страна
.
Почните
редом
!
“
.
.
деца
писати
,
а
Радиша
обилазити
и
поправљати
она
.
дуго
јесам
тако
писати
и
печатана
слово
цртати
.
по
нешто
јесам
Радиша
и
на
свој
табла
показивати
,
да
сав
видити
.
А
кад
јесам
опазити
,
да
већ
почињати
да
се
заморавају
,
он
она
јесам
рећи
да
оставити
и
да
сести
усправљен
.
онда
рећи
:
„
сад
хтети
нешто
да
ви
причати
.
ја
јесам
у
Загорици
.
око
Загорице
јесам
други
село
.
до
тај
село
јесам
опет
,
свуд
наоколо
,
други
село
,
а
до
она
опет
други
и
тако
даље
.
имати
ту
и
велик
село
и
мали
село
;
а
имати
и
велик
град
,
варош
или
чаршија
.
Највећи
јесам
наш
град
сада
Београд
,
где
седити
наш
владалац
,
који
се
звати
„
књаз
“
или
Кнез
Милан
.
и
у
сав
тај
село
и
град
или
варош
живити
наш
народ
српски
,
живити
Срба
.
тако
ићи
донекле
.
А
после
доћи
село
и
град
где
живити
други
вера
и
други
народ
,
и
ја
се
с
она
не
разумети
.
они
не
говорити
као
ја
,
а
ја
не
говорити
као
они
.
и
тако
хтети
одмах
по
говор
познат
туђ
вера
и
други
народ
.
онда
морати
или
ја
да
учити
по
њински
или
они
по
нашки
да
говорити
па
да
се
разумети
.
и
тамо
већ
јесам
српски
.
А
докле
се
год
српски
говорити
,
дотле
јесам
српски
.
српски
народ
имати
далеко
одавде
на
сав
страна
,
и
сав
се
тај
земља
,
где
он
живити
,
звати
српски
земља
и
знати
се
докле
захватати
;
и
по
сав
она
ми
јесам
милије
да
путовати
него
по
туђ
земља
.
јер
свуда
чути
српски
говор
:
свуда
јесам
име
и
презиме
српски
;
свуда
људи
слава
слава
;
свуда
певати
и
причати
о
Краљевић
Марка
и
поносити
се
Милош
Обилић
;
свуда
знати
за
свет
Сава
,
и
свуда
се
певати
исти
песма
,
само
мало
друкчије
.
имати
песма
који
се
певати
о
слава
и
о
свадба
,
а
имати
она
који
се
певати
пут
,
у
поље
,
на
њива
и
код
овца
,
и
најпосле
имати
песма
гусларски
,
који
се
певати
уз
гусле
.
онај
највише
опевати
поједини
јунак
и
зато
се
и
звати
јуначки
песма
.
гусле
имати
сав
српски
народ
,
а
у
други
она
народ
немати
.
зато
ја
и
волити
гусле
.
онај
јесам
сачувати
многи
песма
наш
,
а
у
песма
се
сачувати
много
причање
о
јунак
и
рат
наш
с
Турчин
и
други
народ
.
ево
слушати
,
шта
причати
овај
песма
!
.
.
“
па
узити
гусле
и
отпевати
Боланог
Дојчин
.
деца
јесам
скидати
очи
с
Радиша
и
гусле
.
А
кад
Дојчин
и
онако
болан
устати
и
починити
онолики
јунаштво
,
деца
јесам
се
чисто
поносити
што
јесам
он
бити
Србин
и
што
јесам
Србин
такав
јунак
;
а
кад
јесам
Радиша
завршити
песма
:
„
То
изустити
а
духати
испустити
,
“
сав
јесам
необично
жао
бити
.
Свршио
се
и
овај
дан
учење
и
Радиша
јесам
пустити
деца
кућа
.
@card@
.
Шести
дан
и
први
читање
.
мали
калдрмџија
опет
на
посао
освитати
јесам
петак
.
после
јучерањи
киша
данас
јесам
бити
опет
лепо
сунце
,
али
хладно
,
тај
јесам
Радиша
наредити
,
да
се
опет
школа
мало
подложити
,
а
деца
при
улаз
обесити
гуњчић
у
ходник
о
јексер
.
Пошто
јесам
се
„
молити
бог
“
као
и
јуче
и
село
,
Радиша
јесам
рећи
,
да
извадити
буквар
и
да
отворити
код
ока
.
„
сад
добро
пазити
,
рећи
јесам
деца
,
„
до
сад
јесам
казивати
и
писати
само
овај
слово
код
слика
,
с
леви
и
с
десни
страна
;
а
сад
хтети
да
читати
и
овај
ред
доле
,
испод
слика
.
зато
добро
пазити
.
испод
ока
немати
ништа
.
А
испод
столица
ево
три
реч
.
пазити
,
да
она
читати
.
прво
јесам
ос
.
тај
јесам
онај
што
се
звати
осица
или
зоља
,
а
неки
казати
оса
,
а
неки
вео
ос
.
и
,
ето
,
тај
јесам
о
—
с
,
ос
.
Кажите
и
ви
:
о
-
с
,
ос
!
.
.
Можете
ли
да
утувити
?
.
.
сад
наћи
онај
други
реч
!
.
.
Мог
ли
ко
да
прочитати
?
.
.
јесам
тај
јесам
со
,
оно
чим
се
солити
јела
и
што
јесам
ви
јуче
писати
.
рећи
сав
:
с
—
о
,
со
!
.
.
Нађите
онај
трећи
реч
!
.
.
пазити
на
слово
у
она
;
с
—
о
—
с
,
сос
.
тај
ви
не
знати
шта
јесам
,
јер
немати
у
ви
.
А
по
варош
се
тако
звати
један
јела
.
Кажите
сад
сав
:
с
—
о
—
с
,
сос
!
.
.
јесам
ли
запамтити
?
.
.
ко
моћи
да
казати
јесам
све
три
овај
реч
?
.
.
ко
још
?
.
.
добро
.
сад
наћи
онај
ред
испод
нож
!
.
.
пазити
:
о
—
н
:
шта
јесам
тај
?
.
.
јесте
,
тај
јесам
он
,
кад
казати
за
неко
,
који
јесам
овде
,
те
да
он
казати
ти
,
а
ја
онда
казати
он
;
а
ако
јесам
женски
ја
казати
она
,
а
ако
јесам
дете
ја
казати
онај
.
ево
одмах
други
реч
:
о
—
н—о
;
шта
јесам
тај
?
.
.
он
,
тај
јесам
човек
,
а
оно
,
тај
јесам
дете
.
А
шта
јесам
овај
трећи
:
н
—
о
—
с
?
.
.
јесте
,
тај
јесам
нос
.
тај
јесам
писати
.
Кажите
и
ви
:
н
—
о
—
с
,
нос
!
.
.
хајде
опет
први
!
.
.
дете
други
!
.
.
Трећу
!
.
.
ко
моћи
јесам
?
.
.
јесам
ли
тешко
?
.
.
Нађите
сад
оно
испод
игла
!
.
.
пазити
:
с
—
и
—
н
.
Шта
јесам
тај
?
.
.
јесте
,
тај
јесам
син
.
знати
кад
се
казати
:
отац
и
син
,
или
син
и
