половинадвориште
и
отицати
напоље
.
Радиша
рећи
,
да
у
она
бацати
земља
,
те
да
јесам
затрпати
и
тако
уравнити
и
проширити
двориште
.
каза
она
и
одакле
земља
да
узимати
.
Вис
школа
јесам
бити
само
толико
пролаз
,
колико
јесам
захватити
нов
калдрма
испод
тротоар
;
а
Радиша
јесам
хтети
и
овај
пролаз
да
проширити
и
да
брдо
помакнути
даље
од
школа
.
с
тај
јесам
одатле
и
носити
земља
,
„
еј
,
до
бог
!
мој
народ
не
знати
ни
за
колица
!
“
уздахнути
Радиша
,
гледати
како
се
деца
мучити
носити
земља
на
даска
и
мотика
а
знати
колик
јесам
тај
потреба
сваки
кућа
у
просвећен
свет
.
„
Начинићу
и
тај
,
зарицати
се
у
себе
,
и
научити
и
ученик
свој
,
барем
оне
велик
да
она
градити
!
.
.
“
кад
јесам
опазити
,
да
јесам
„
гимнастика
“
бити
доста
,
Радиша
позвати
ученик
,
да
ићи
на
река
и
да
се
умити
,
а
за
тај
она
оставити
,
да
се
мало
одморити
и
поткрепити
,
па
она
онда
опет
рећи
,
да
ући
у
школа
.
сад
јесам
опет
погађати
,
који
се
слово
чути
у
разним
познат
реч
највише
са
два
слога
и
писати
она
на
табла
а
за
тај
и
на
свој
таблица
.
за
тај
јесам
мало
рачунати
са
десетица
па
она
јесам
Радиша
пустити
кућа
.
иза
школа
а
близу
некадањи
апсана
а
садањи
судница
још
јесам
бити
„
мацке
“
,
на
који
јесам
пређашњи
кмет
делити
правда
и
непокоран
навраћати
у
покорност
.
А
сада
,
захваљујући
напредак
,
батина
бити
укинути
,
на
радост
многи
небојша
.
Радиша
се
загледати
у
онај
два
дебео
растов
даска
,
дуже
од
велик
човек
,
на
који
јесам
легати
кривац
с
испружен
рука
,
који
јесам
се
уметати
у
„
менгеле
“
,
те
да
се
она
не
бити
бранити
.
Прошавши
поред
она
,
Радиша
радосно
узвикнути
:
„
Ева
грађа
за
мој
колица
!
и
први
колица
у
Загорици
неки
бити
од
—
мацака
!
“
.
.
и
онај
час
послати
Груја
кмет
Миљка
,
да
он
питати
,
моћи
ли
мацке
да
развалити
и
нешто
од
онај
даска
да
направити
.
Груја
отићи
и
донети
поздравље
од
кмет
,
да
моћи
да
чинити
од
она
што
год
хтети
.
Радиша
наредити
Груја
,
да
она
развалити
и
да
сав
грађа
оставити
,
а
он
отићи
унутра
,
да
нацрт
и
размерити
сав
део
колица
,
па
доћи
Груја
и
рећи
он
,
да
преструже
један
даска
преко
половина
.
онда
узити
један
половина
и
обележити
на
она
,
како
требати
да
се
скројити
и
куда
требати
да
проћи
тестера
,
па
рећи
Груја
,
да
овуда
преструже
.
на
кривина
јесам
ићи
доста
тешко
„
дунђерски
“
тестера
,
али
јесам
Радиша
имати
свој
мало
,
који
јесам
моћи
да
стругати
и
велик
кривина
.
кад
јесам
истругати
,
Груја
рећи
:
„
овај
бити
ја
све
,
господин
,
одељати
секира
.
“
„
бити
,
Груја
,
али
бити
ви
цео
овај
даска
отићи
на
иверје
;
а
ја
хтети
од
она
да
начинити
нешто
друго
“
,
рећи
Радиша
и
метнути
онај
саструган
половина
на
онај
други
даска
,
обележити
писаљка
и
рећи
Груја
,
да
и
она
састругати
овако
исто
.
тако
јесам
имати
оба
онај
даска
са
страна
с
дршка
.
ваљати
јесам
сада
пригодити
онај
два
попречан
дашчица
,
што
затварати
колица
,
и
дно
.
Попречне
јесам
ваљати
престругати
укосо
,
те
да
колица
бити
горе
широк
а
доле
узак
,
и
задњи
оставити
дуг
,
те
да
бити
дршка
бити
размакнутије
;
а
оба
под
једнак
угао
и
ужљебити
у
главне
.
само
јесам
дно
бити
лако
пригодити
,
јер
јесам
оно
имати
да
везати
све
четири
даска
.
сав
јесам
ићи
по
нацрт
,
по
мера
и
тачно
тако
,
да
нигде
јесам
по
други
пут
стругати
и
кварити
.
али
јесам
најтеже
бити
за
точак
или
кола
.
да
он
направити
с
главчина
,
палац
и
наплатцима
,
тај
јесам
веома
тешко
и
заметно
;
а
Радиша
немати
ни
гвозден
осовина
.
зато
стати
мислити
,
шта
да
радити
?
„
ја
требати
да
направити
онаки
колица
,
какав
после
сваки
у
овај
село
моћи
направити
“
,
мислити
Радиша
:
и
смислити
овако
!
да
точак
направити
од
једноставан
даска
,
па
да
он
појачати
са
два
попречан
пречанице
;
да
место
гвозден
осовина
направити
дренов
,
па
да
се
точак
углавити
за
она
,
те
да
се
и
она
окретати
.
зато
да
се
точак
на
средина
пробушити
четвртаст
,
и
на
сам
колица
провртети
округао
велик
рупа
за
осовина
.
само
све
да
бити
од
јак
дрво
и
дебео
даска
.
и
тако
и
учинити
.
кад
сав
овај
свршити
,
Радиша
осетити
потреба
за
три
гвозден
окивача
или
шина
:
једном
да
оковати
точак
,
а
други
и
трећи
да
обавити
и
оковати
сам
колица
код
попречан
даска
.
али
тај
немати
;
а
да
наручивати
чак
у
чаршија
код
ковач
,
тај
бити
учинити
,
да
његов
сељак
не
примити
овај
новина
.
зато
смислити
,
да
точак
оставити
без
оков
,
пошто
јесам
од
тврд
дрво
и
дебео
даска
а
појачати
попречан
даска
;
а
преко
попречан
да
ударити
по
један
пречага
па
да
јесам
боље
утврдити
за
главне
даска
,
на
који
јесам
дршка
,
те
да
се
оне
не
размакнути
.
А
сав
јесам
углављивати
не
јексер
него
клин
од
сув
дреновина
,
тако
,
да
јесам
цео
колица
бити
направити
без
и
један
јексер
.
Радиша
не
бити
стигнути
,
да
овај
свој
дело
довршити
до
сутрадан
.
А
кад
јесам
сутрадан
његов
ученик
доћи
у
школа
,
они
јесам
радознало
загледивали
сваки
ситница
и
јесам
моћи
да
погодити
,
шта
хтети
овај
да
бити
.
али
она
јесам
мило
бити
,
кад
јесам
видети
разваљен
мацке
,
који
јесам
многи
отац
претити
свој
синути
,
ако
не
узаслуша
свој
учитељ
.
@card@
.
други
шетња
.
Четири
страна
свет
Ноћас
јесам
бити
ветар
и
мало
попрскати
киша
;
али
се
на
тај
и
разбити
,
тај
јесам
осванути
опет
леп
али
мало
хладан
дан
.
Радиша
опет
помислити
,
да
овај
хтети
бити
дуго
,
па
јесам
сматрати
за
добра
,
да
се
користити
овај
леп
дан
,
те
да
видити
и
други
половина
свој
село
.
зато
рећи
деца
:
„
Данас
хтети
учити
у
школа
,
него
хтети
опет
да
ићи
у
поље
,
те
да
видити
и
онај
други
половина
ваш
село
.
зато
хтети
и
буквар
и
табла
оставити
у
школа
,
а
у
торба
понети
,
само
оно
,
што
јесам
понети
за
јела
.
“
сав
се
деца
обрадовати
овај
а
највише
она
,
на
чији
хтети
крај
да
ићи
.
и
спремити
се
и
поћи
.
опет
јесам
ићи
све
по
два
у
ред
,
докле
јесам
год
ићи
пут
.
А
кад
јесам
оставити
пут
и
почети
се
пети
уз
брдо
,
Радиша
јесам
рећи
,
да
се
пустити
из
ред
,
само
да
не
ићи
далеко
од
он
,
него
да
јесам
сав
заједно
.
само
кад
јесам
бити
близу
врх
,
Радиша
рећи
:
„
Дета
,
ко
хтети
први
!
“
и
потрчати
сав
.
деца
почети
да
показивати
,
где
јесам
чији
кућа
,
а
Радиша
извадити
бележник
и
за
час
нацрт
цео
околина
и
побележити
,
како
се
звати
који
брдо
,
који
поток
,
који
поље
,
који
мали
и
који
место
и
одакле
јесам
који
ђак
.
онда
рећи
:
„
По
мој
сат
ево
ја
знати
,
да
до
подне
имати
још
два
сат
.
А
кад
бити
подне
,
сунце
хтети
бити
на
небо
онде
.
(
показати
рука
место
на
небо
)
.
ако
ја
наместити
овај
прут
по
земља
тако
,
да
један
крај
показивати
тај
страна
,
где
јесам
сунце
,
а
други
овамо
,
онда
хтети
он
стајати
овако
,
онда
јесам
један
крај
окренут
југ
а
други
север
.
знати
ли
,
који
јесам
окренути
југ
а
који
север
?
.
.
Нађите
ја
друго
један
дрво
!
.
.
ево
овај
хтети
да
наместити
овако
,
попречке
.
овај
други
дрво
показивати
један
крајем
где
јесам
исток
а
други
где
јесам
запад
.
ко
знати
,
на
који
јесам
стран
исток
а
на
који
запад
?
.
.
окренути
се
сав
онамо
,
исток
!
.
.
Прекрстите
се
!
.
знати
ли
,
зашто
јесам
се
прекрстили
?
.
.
(
један
рећи
:
„
зато
,
што
тамо
изгревати
сунце
“
)
.
тај
јесам
добро
,
али
се
јесам
зато
прекрстили
.
него
зато
,
што
се
тамо
родити
Исус
Христос
и
што
јесам
тамо
„
Божа
гроб
“
,
куда
ићи
хаџија
на
хаџилук
.
окренути
се
сад
запад
!
.
.
тамо
залаз
сунце
;
тамо
јесам
Дрина
а
преко
она
Босна
и
Херцеговина
,
а
онамо
даље
јесам
Талијан
,
Француз
и
Енглез
.
окренути
се
север
!
.
.
тамо
јесам
Сава
и
Дунав
,
а
преко
она
Срем
,
Славонија
,
Банат
и
Бачка
,
а
онамо
даље
Маџар
,
Моравци
,
Чех
,
Пољак
и
Рус
.
окренути
се
југ
!
.
.
тамо
јесам
Косово
;
онај
јесам
у
стар
Србија
,
а
Стар
Србија
јесам
сад
у
Турска
;
а
онамо
даље
јесам
Маћедонија
и
Грчка
.
А
знати
ли
,
на
који
јесам
страна
Бугарска
?
.
.
А
црн
Гор
?
.
.
А
Швапска
или
Немачка
?
.
.
сад
да
видити
,
јесам
ли
упамтити
.
окренути
се
опет
исток
!
.
.
Шта
јесам
пред
ви
?
.
.
окренути
се
запад
!
.
.
Шта
јесам
сад
пред
ви
?
.
.
окренути
се
север
!
.
.
Шта
јесам
на
тај
страна
?
.
.
окренути
се
југ
!
.
.
Шта
јесам
тамо
?
.
.
А
где
јесам
Црногорац
?
.
.
на
који
јесам
страна
Бугарин
?
.
.
с
који
јесам
страна
Шваба
?
.
.
сад
хтети
да
ви
кушати
овако
.
окренути
се
Рус
!
.
.
окренути
се
Црногорац
!
.
.
окренути
се
Бугарин
!
.
.
окренути
се
Босна
?
.
.
јесам
ли
когод
јунак
,
да
показати
све
четири
страна
и
шта
јесам
на
који
?
.
.
Мог
ли
још
когод
?
“
.
.
овако
она
јесам
Радиша
дуго
вежбати
и
стојећи
и
седити
,
а
кад
јесам
доћи
подне
,
он
јесам
опет
направити
на
земља
крст
и
поновити
сав
овај
.
дабогме
,
да
јесам
бити
деца
,
који
јесам
одмах
схватати
и
памтити
,
а
да
јесам
неки
непрестано
грешити
и
јесам
моћи
да
запамтити
.
али
се
Радиша
нимало
јесам
љутити
на
она
,
него
она
јесам
жалити
и
с
осмејак
исправљати
грешка
њихов
.
Још
она
јесам
питати
,
који
јесам
село
око
Загорице
и
с
који
јесам
страна
,
и
нацртати
јесам
и
тај
.
сад
се
Радиша
уверити
,
да
јесам
Дистервег
имати
права
,
кад
јесам
рећи
;
„
настава
јесам
вештина
дружење
с
деца
“
.
и
доиста
,
Радиша
јесам
требати
неки
нарочит
план
за
овај
„
екскурзија
“
,
него
јесам
само
требати
да
се
помешати
с
деца
,
да
заподевати
и
сам
разговор
и
да
она
одговарати
на
питање
.
један
он
јесам
још
уз
пут
питати
,
јесам
ли
Св
.
Сава
сад
жив
?
Радиша
се
наћи
у
прав
забуна
,
како
да
одговорити
на
овај
питање
.
његов
реализам
јесам
трпети
предрасуда
и
празноверица
,
а
његов
душа
и
критичан
филозофија
јесам
трпети
безбоштво
.
Рећи
да
јесам
Св
.
Сава
жив
,
значити
убијати
побожност
,
а
убијати
овај
у
душа
њихов
,
као
и
у
душа
сваки
прост
човек
,
значити
не
давати
он
ништа
него
он
одузимати
и
онај
што
имати
у
душа
.
зато
рећи
:
„
Света
Сава
јесам
умрети
као
човек
,
али
се
после
посветити
и
као
светац
жив
јесам
“
.
и
деца
овај
бити
мило
и
угодно
.
Теже
јесам
питање
бити
,
који
јесам
ставити
Радиша
други
један
малишан
:
„
јесам
ли
рај
на
небо
или
на
земља
?
“
Радиша
он
запитати
,
зашто
тај
питати
,
а
он
велим
„
рећи
ја
нанати
,
да
ти
питати
“
.
свеједно
јесам
бити
,
да
ли
питати
нана
или
тат
или
овај
дете
:
ваљало
јесам
дати
добар
одговор
.
А
како
да
одговорити
?
!
Рећи
немати
он
,
отићи
с
предрасуда
и
вера
,
веровање
и
страх
од
последица
рђав
дело
а
радовање
и
она
мити
готовост
да
се
чинити
добар
дело
.
А
да
рећи
имати
он
,
изгледати
он
јесам
,
да
хтети
рећи
неистина
и
ширити
или
барем
утврђивати
предрасуда
.
зато
он
шаљиво
и
неодређено
одговорити
:
„
на
земља
живити
људи
,
а
рај
,
ако
он
имати
,
он
јесам
на
небо
.
али
отуда
још
ники
јесам
доћи
,
да
ми
испричати
како
јесам
тамо
.
морати
да
јесам
добро
,
па
ники
хтети
да
изићи
—
бојити
се
,
хтети
он
после
Света
Петар
опет
пустити
у
рај
...
“
и
овај
бити
добро
примити
.
А
други
јесам
питање
бити
лакшати
.
после
овај
„
предавање
“
на
брдо
,
једно
запитати
:
„
А
где
јесам
,
господин
,
Света
Гор
?
Радиша
пружити
рука
на
југ
и
рећи
,
да
јесам
ту
близу
и
Солун
.
„
А
зашто
питати
?
“
запитати
он
Радиша
.
„
Што
јесам
Света
Сава
отићи
тамо
,
“
рећи
оно
.
друго
јесам
питање
за
Призрен
,
трећи
за
Каравлашку
,
четврти
за
Београд
,
пета
за
Крушевац
и
тако
даље
.
најпосле
једно
запитати
:
„
где
јесам
морити
?
“
Радиша
одговорити
,
да
он
имати
свуда
,
и
тај
много
,
а
да
јесам
ми
близ
сињи
Мор
,
до
црн
Гор
,
бео
Мор
код
Света
Гор
и
црн
Мор
преко
Бугарска
.
у
оваки
разговор
изићи
јесам
још
на
један
оближњи
брдо
,
одакле
се
видити
околни
село
и
приличан
простор
на
тај
страна
,
па
јесам
се
онда
вратити
натраг
.
из
овај
јесам
се
шетња
вратити
и
Радиша
и
његов
ученик
много
зближенији
него
и
из
онај
први
;
јер
јесам
Радиша
много
боље
познавати
свој
ученик
,
а
они
јесам
опет
бити
много
слободан
и
више
јесам
волети
и
питати
свој
учитељ
.
остатак
време
до
мрак
Радиша
јесам
провести
у
довршивању
с
^
стати
јучерањи
посао
.
@card@
.
Продужење
свега
Радиша
јесам
данас
навлаш
поранити
,
да
довршити
колица
,
те
да
она
деца
затећи
готов
.
и
довршити
она
јесам
.
о
,
како
јесам
се
стати
чудити
,
кад
јесам
видети
шта
јесам
изићи
!
како
јесам
који
долазити
,
ићи
јесам
иза
школа
и
гледати
колица
,
узимати
она
у
рука
за
дршка
и
огледало
хтети
ли
точак
да
се
окретати
.
А
неки
почети
да
седати
у
она
,
да
она
други
возити
.
једно
рећи
:
„
еј
,
да
ми
јесам
овај
бити
за
песак
!
“
А
друго
додати
:
„
и
за
камење
!
“
а
трећи
:
„
и
за
земља
!
“
Четврто
уопштити
:
„
сав
моћи
да
се
вући
на
овај
...
“
у
школа
јесам
данас
Радиша
почети
овако
:
„
Јуче
јесам
ви
на
брдо
показати
,
који
јесам
исток
а
који
запад
,
који
јесам
југ
а
који
север
.
и
тамо
јесам
лако
бити
и
ја
да
ви
показати
и
ви
да
видити
и
запамтити
.
него
да
видити
,
моћи
ли
да
погодити
овде
у
школа
.
који
се
страна
звати
исток
?
.
.
А
моћи
ли
одавде
да
показати
рука
,
на
који
се
стран
сунце
рађати
?
.
.
ви
моћи
бити
и
не
знати
добро
,
јер
долазити
у
школа
мало
доцније
;
а
ја
знати
.
ја
јесам
пазити
где
сунце
излазити
и
наћи
јесам
,
да
јесам
исток
управ
иза
овај
зид
,
а
запад
иза
тај
тамо
.
онда
,
где
јесам
југ
а
где
север
?
...
по
тај
,
ми
јесам
овде
у
школа
овај
источни
,
тај
тамо
западни
,
овај
јужна
а
овај
северни
страна
.
зато
и
за
зид
моћи
да
казати
,
да
јесам
овај
источни
зид
,
онај
западни
,
овај
јужни
а
овај
северни
.
Милана
,
показати
ти
сав
четири
!
.
.
да
ви
кушати
преко
ред
:
који
јесам
овај
?
.
.
А
овај
?
.
.
А
овај
?
.
.
А
овај
?
.
.
ко
јесам
утувити
,
шта
јесам
оно
на
источни
страна
од
ми
?
.
.
А
ко
јесам
запамтити
,
шта
јесам
на
западни
страна
,
тамо
иза
ви
?
.
.
А
шта
јесам
на
овај
страна
од
ми
?
.
.
А
на
овај
северни
?
.
.
сад
хтети
да
ви
кушати
овако
.
Пружите
рука
где
јесам
Рус
!
.
.
Пружите
рука
онамо
где
јесам
Грк
!
.
.
Покажите
рука
где
јесам
Босна
!
.
.
А
где
јесам
Бугарин
!
.
.
Београд
!
.
.
Крушевац
!
.
.
Косово
!
.
.
који
јесам
село
до
Загорице
с
источни
страна
?
.
.
А
који
јесам
село
до
Загорице
са
западни
страна
?
.
.
А
који
јесам
с
јужне
?
.
.
А
са
северни
?
.
.
Покажите
ја
још
једанпут
:
исток
,
запад
,
југ
,
север
!
.
.
Покажите
ја
зид
:
источни
,
западни
,
јужни
,
северни
!
.
.
„
Добра
јесам
тај
запамтити
.
сад
извадити
буквар
!
.
.
да
читати
.
Нађите
око
!
.
.
који
јесам
тај
слово
?
.
.
ко
умести
да
прочитати
оно
испод
столица
?
(
Ђак
читати
,
а
Радиша
за
сваки
реч
питати
:
шта
јесам
тај
)
.
Нађите
нож
!
.
.
који
јесам
овај
слово
код
нож
?
.
.
ко
умести
да
прочитати
овај
испод
нож
?
(
опет
ђак
полако
шчитава
развучено
,
као
на
слог
,
а
не
на
глас
)
.
Нађите
игла
!
.
.
који
јесам
тај
слово
?
!
.
ко
умести
да
читати
овај
испод
игла
?
.
.
који
јесам
овај
слово
код
евењке
!
.
.
да
читати
овај
испод
евењке
...
који
јесам
слово
код
ашов
?
.
.
да
читати
овај
испод
ашов
...
„
дотле
јесам
ви
показати
проћи
пут
,
а
сад
пазити
даље
.
који
јесам
слово
код
перо
?
.
.
да
читати
оно
испод
перо
:
па
тај
јесам
кад
казати
:
хтети
бити
па
не
моћи
,
писати
бити
па
ја
се
сломити
перо
;
пети
,
тај
јесам
пети
—
требати
још
т
па
да
бити
пет
,
и
требати
још
тај
па
да
бити
пета
;
пити
,
тај
јесам
кад
неко
казати
да
пити
;
по
тај
јесам
кад
казати
по
школа
,
по
соба
,
по
кућа
,
по
трава
,
по
земља
,
по
глава
;
поп
,
знати
шта
јесам
;
поп
,
тај
јесам
исто
тај
;
писати
,
и
тај
знати
,
кад
умести
неки
да
писати
,
па
јесам
писати
неки
писма
;
пасти
;
тај
јесам
кад
неко
пасти
,
па
велим
пасти
;
спопасти
,
тај
јесам
кад
неко
неки
казати
:
шта
јесам
ја
спопасти
;
сноп
,
сав
знати
шта
јесам
јесам
;
посно
,
и
тај
знати
,
за
који
се
јела
казати
да
јесам
посно
...
сад
пазити
још
једанпут
мало
брже
!
(
и
читати
развучено
,
да
се
сваки
реч
познавати
)
.
пазити
још
брже
!
(
Чита
готово
цео
реч
)
.
ко
умести
од
ви
?
.
.
ко
!
још
?
.
.
ко
моћи
још
брже
?
.
.
да
покушати
сав
заједно
...
е
,
добро
.
сад
хтети
тај
да
писати
.
извадити
таблица
!
ви
моћи
да
гледати
и
у
буквар
,
али
боље
да
гледати
у
овај
мој
,
како
ја
писати
на
табла
“
.
(
и
писати
сав
овај
реч
у
узан
линија
)
.
за
време
одмор
продужити
јесам
ономадашњи
посао
:
односити
јесам
земља
с
брдо
више
школа
у
рупа
испод
школа
и
деца
јесам
се
грабити
који
хтети
да
вући
колица
.
један
јесам
ашов
и
мотика
пунити
колица
а
други
вући
,
и
за
кратак
време
Радиша
јесам
казати
доста
.
Жељна
да
вући
колица
деца
сад
предложити
,
да
вући
камен
и
за
тај
парац
а
затим
и
песак
,
и
Радиша
одобрити
;
само
она
свратити
пажња
да
не
товарити
по
много
,
јер
моћи
покварити
колица
.
док
јесам
Радиша
размерити
конац
и
обележити
,
како
да
доћи
тај
парац
калдрма
и
докле
,
камење
јесам
већ
бити
ту
и
они
јесам
моћи
да
почети
;
и
за
час
се
тај
парац
прекопати
и
калдрма
почети
.
Вис
деца
ништа
јесам
бити
непознат
и
посати
јесам
напредовати
врло
брзо
.
А
ивица
од
брдо
Радиша
јесам
заравнити
као
да
он
јесам
нож
одсећи
,
под
угао
од
@card@
степен
.
колико
јесам
мали
зидар
измицати
,
толико
јесам
она
овај
доносити
камени
а
за
тим
и
песак
,
најпре
мало
крупан
а
после
ситан
.
А
Радиша
јесам
само
надгледати
,
упућивати
и
исправљати
.
А
кад
јесам
сав
бити
готово
и
туцаљкама
утуцати
,
Радиша
одвести
све
на
река
,
да
се
умити
,
и
после
мали
одмор
ући
опет
у
школа
.
„
да
погађати
сад
,
који
се
слово
чути
кад
се
казати
један
?
.
.
који
се
чути
кад
се
казати
два
?
.
.
који
се
чути
у
три
?
.
.
који
се
чути
у
четири
?
?
.
који
се
чути
кад
се
рећи
пет
?
.
.
који
се
слово
чути
кад
се
изговорити
шест
?
.
.
А
у
осам
?
.
.
девет
?
.
.
у
десет
?
.
.
Шта
се
чути
кад
се
казати
сто
?
.
.
сто
јесам
и
овај
(
астал
)
:
и
мој
јесам
шешир
на
сто
.
(
ко
умести
да
написати
сто
?
)
Шта
се
чути
у
реч
перо
?
.
.
Шта
се
чути
у
реч
табла
?
.
.
ау
реч
буквар
?
.
.
А
шта
се
чути
кад
рећи
школа
?
.
„
извадити
буквар
!
.
.
отворити
код
перо
!
.
.
да
прочитати
још
једанпут
овај
испод
перо
!
.
.
пазити
сад
овај
код
табла
.
који
јесам
слово
код
табла
?
.
.
да
читати
овај
испод
табла
.
тај
,
тај
јесам
кад
казати
:
тај
жена
,
тај
њива
,
тај
ливада
;
те
,
тај
јесам
кад
она
имати
више
па
велим
:
тај
жена
,
тај
њива
,
тај
ливада
;
ти
,
тај
јесам
кад
неко
казати
ти
:
ти
знати
,
ти
имати
ти
не
умети
;
тај
,
тај
јесам
кад
казати
;
тај
дете
,
тај
село
,
тај
јагње
,
тај
време
;
тат
,
тај
јесам
кад
дете
звати
отац
тат
;
тета
,
тај
јесам
тетак
,
па
се
из
милост
звати
тета
,
као
што
се
за
сестра
казати
сеја
;
питати
,
тај
кад
ко
нешто
не
знати
па
питати
;
а
ако
се
казати
питати
,
онда
јесам
тај
оно
што
се
јести
;
сито
,
тај
јесам
онај
на
шта
се
сејати
брашно
;
нити
,
тај
јесам
оно
на
разбој
,
кроза
шта
се
протиње
пређа
;
снити
,
тај
јесам
у
сан
нешто
снити
;
сносити
,
тај
јесам
кад
неко
сносити
или
трпити
неки
мука
или
терет
...
пазити
још
једанпут
!
.
.
ко
умести
од
ви
?
.
.
ко
још
?
.
.
хајде
сав
заједно
!
.
.
сад
хтети
тај
да
писати
...
“
(
и
Радиша
писати
на
табла
,
а
ученик
гледати
и
на
табла
и
у
буквар
)
.
„
сад
оставити
и
буквар
и
таблица
,
а
извадити
онај
десетак
за
рачунање
!
.
.
пребројити
она
,
јесам
ли
ви
све
!
.
.
узети
десет
!
.
.
колико
јесам
остати
?
.
узети
још
десет
?
.
.
колико
јесам
узети
,
а
колико
јесам
остати
?
.
.
узети
опет
десет
!
.
.
колико
јесам
узети
свега
,
а
колико
јесам
још
остати
?
.
.
узети
још
десет
!
.
.
колико
јесам
сад
узети
,
а
колико
јесам
узети
?
.
.
(
овако
док
не
остати
ништа
)
.
оставити
опет
све
на
клупа
!
.
.
сад
хтети
да
узимати
по
два
десетак
.
узети
два
!
.
.
колико
јесам
остати
?
.
.
узети
још
два
!
.
.
колико
јесам
остати
?
.
.
Још
два
!
(
и
тако
даље
док
се
не
узети
све
)
.
хајде
сад
све
по
три
!
.
.
колико
пута
моћи
да
се
узети
по
три
?
.
.
хајде
сад
све
по
четири
!
.
.
колико
пута
моћи
да
се
узети
по
четири
?
.
.
хајде
по
пет
!
.
.
колико
пута
?
.
.
А
колико
пута
моћи
по
шест
?
.
.
А
по
седам
?
.
.
сад
оставити
и
спремити
се
,
да
ићи
кућа
!
.
.
“
овако
се
продужити
рад
и
сутрадан
и
прекосутра
.
сутрадан
јесам
Радиша
за
време
одмор
сићи
с
деца
у
река
и
понети
конац
и
ашов
па
јесам
на
један
леп
ледина
опружити
конац
и
ашов
засећи
по
конац
више
од
шака
у
дубина
.
онда
јесам
помакнути
конац
за
читав
стопа
паралелно
с
овај
па
он
јесам
опет
утврдити
и
ашов
поред
конац
засећи
.
сад
јесам
имати
један
платно
одсечен
ледина
свуд
једнак
ширина
.
Још
ученик
јесам
знати
шта
хтети
господин
с
овај
.
онда
Радиша
узити
дашчица
који
јесам
навлаш
за
тај
спремити
и
положити
јесам
на
крај
тај
платно
па
одсек
бусен
исти
величина
колико
и
даска
.
онда
јесам
помакнути
по
онај
платно
и
одсек
други
,
па
трећи
,
па
четврт
,
све
до
крај
.
и
још
ученик
не
знати
шта
хтети
господин
.
онда
Радиша
почети
да
вадити
бусен
по
бусен
,
који
јесам
личити
на
цигла
,
једнак
дужина
и
ширина
.
онда
опет
помакнути
конац
за
дужина
дашчица
и
ашов
по
конац
одсек
други
узница
па
помоћу
дашчица
исећи
и
тај
други
ред
и
бусење
повадити
.
овако
и
трећи
и
четврти
ред
.
за
час
бити
ту
и
колица
и
Радиша
показати
,
како
да
слагати
и
по
колико
да
метати
.
А
неки
донети
и
даска
,
на
који
јесам
пре
колица
песак
носити
.
неки
се
домислити
,
те
наћи
плочаст
камен
па
на
он
метнути
по
један
или
два
бусен
.
Радиша
јесам
бити
измерити
површина
који
он
требати
покрити
бусен
,
тај
јесам
толико
и
ледина
исећи
.
А
кад
јесам
с
тај
бити
готов
,
он
поћи
школа
.
дотле
јесам
већ
пола
бусен
бити
донети
.
он
најпре
добро
поквасити
цео
онај
стрм
површина
па
почети
да
слагати
први
ред
оздо
.
сад
тек
деца
видети
и
за
шта
јесам
овај
и
зашто
јесам
Радиша
сећи
сав
једнак
.
јер
јесам
се
слагати
лепше
и
лакше
него
кришка
сир
у
чабар
.
кад
јесам
бити
готов
први
ред
,
Радиша
опет
залити
сваки
бусен
озго
,
да
се
боље
саставити
са
земља
,
па
почети
други
ред
.
овако
јесам
исто
урадити
и
с
други
ред
,
па
трећи
,
четврти
и
т
.
д
.
А
највише
јесам
деца
занимати
,
како
јесам
последњи
бусење
,
горе
на
брдо
,
укопати
и
саставити
и
са
земља
и
с
овај
доле
,
те
да
се
не
познавати
где
јесам
саставити
.
сад
јесам
потребан
бити
и
решетка
за
заливање
.
Радиша
запитати
:
имати
ли
ко
код
кућа
мали
врг
цео
,
непросечен
.
из
гомила
се
јавити
газда
Мијаилов
син
и
отрчати
да
он
донети
.
Радиша
узити
бургија
па
он
на
неколик
место
око
цвет
провртети
а
дршка
пресек
и
семе
истрести
па
он
наместити
тестија
пун
вод
у
грлић
и
нагнути
.
вод
почети
да
шикљати
у
онолики
млаз
колико
јесам
бити
рупа
.
Радиша
пробушити
још
неколико
даље
од
цвет
.
млаз
јесам
сад
бити
још
више
.
Још
неколико
—
и
још
више
млаз
и
мало
хартија
или
крпа
око
дршка
у
грлић
и
—
ето
тај
решетка
!
и
од
сад
јесам
се
деца
грабити
,
који
хтети
не
само
да
заливати
трава
него
и
да
поливати
пред
школа
и
око
школа
.
Радиша
јесам
осећати
јак
потреба
још
за
један
направа
.
и
ако
јесам
пред
школа
бити
и
два
чистаљке
и
лес
за
чишћење
обућа
од
блато
,
опет
се
на
нога
уносити
по
мало
песак
у
ходник
а
одавде
и
у
учионица
;
а
Радиша
јесам
желети
,
да
она
бити
што
чист
.
зато
он
јесам
требати
неки
застирач
у
сам
ходник
.
Зага
стати
мислити
;
шта
да
радити
,
шта
да
прострети
?
да
тражити
од
кмет
неки
поњава
или
покровац
,
тај
не
ићи
,
јер
нов
не
моћи
набавити
а
стар
Радиша
не
бити
волети
да
употребити
.
А
да
купити
у
чаршија
,
тај
још
мање
:
имати
он
шта
друго
да
куповати
.
на
последак
помислити
:
и
овај
ваљати
да
бити
тако
,
како
сваки
моћи
направити
и
употребити
у
свој
кућа
.
зато
јесам
најбоље
,
да
и
овај
јесам
направити
,
онако
како
после
и
други
моћи
правити
.
да
исплести
од
слама
.
она
овде
имати
доста
,
а
ники
јесам
ни
за
шта
не
употребљавати
...
у
један
радионица
у
Немачка
јесам
видети
,
како
се
од
слама
плести
уже
.
о
,
колико
он
јесам
тај
сад
требати
!
зато
запитати
Груја
,
где
моћи
добит
један
брема
ржане
слама
?
А
Груја
сасвим
добродушан
одговорити
:
„
где
год
хтети
,
господин
,
и
колико
хтети
!
тај
у
ми
имати
доста
,
хвала
бог
,
и
сваки
хтети
ми
дати
,
јер
она
стока
не
волити
“
.
и
,
сутрадан
јесам
Груја
доиста
бити
донети
велик
брема
.
али
јесам
сваки
,
мислити
,
да
тај
учитељ
требати
за
постеља
.
А
како
јесам
се
изненадити
,
кад
јесам
сутрадан
Радиша
изнети
један
кукаст
дрво
и
дати
он
у
рука
одрастао
ђак
,
а
он
преко
кука
превити
свежњић
слама
па
он
јесам
рећи
,
да
упредати
.
Ђак
јесам
упредати
а
Радиша
јесам
непрестано
додавати
по
мало
слама
,
пазити
,
да
узак
изићи
једнак
дебљина
.
Чим
се
упрести
за
један
растегљај
или
два
,
Радиша
јесам
показати
,
како
хтети
онај
тај
упрести
да
увити
око
„
вретено
“
па
да
упредати
даље
.
А
Радиша
јесам
испредати
.
тако
јесам
изићи
пуно
један
клуб
.
кад
ђак
већ
више
јесам
моћи
да
држати
,
онда
јесам
крај
завезати
конац
и
заденути
он
у
клуб
.
онда
јесам
кук
узети
други
и
почети
да
јесам
окретати
.
Радиша
јесам
опет
пазити
,
да
дебљина
ужети
бити
свуд
једнак
.
А
деца
јесам
се
сав
окупити
око
она
и
неки
седити
,
неки
чучећи
а
неки
клечати
,
гледати
како
се
овај
радити
и
чудити
се
,
шта
хтети
од
овај
да
бити
.
овако
други
и
трећи
па
и
четврти
клуб
бити
готово
.
онда
узити
од
мацака
даска
метар
дугачак
и
избушити
на
она
десет
рупа
у
ред
,
сав
по
шаку
далеко
од
један
до
други
,
па
у
сваки
углавити
по
један
прут
дебљина
обичан
штап
.
многи
јесам
се
деца
већ
присећати
шта
хтети
да
бити
,
јер
јесам
гледати
како
се
плести
лес
.
А
Радиша
донети
клуб
и
почети
да
огледати
,
како
хтети
да
уплести
први
ред
,
да
ли
просто
или
с
преплетање
;
и
наћи
,
да
јесам
овај
друго
сигурније
и
јаче
и
да
се
крај
боље
сакрити
.
и
овај
јесам
већ
бити
нов
за
деца
.
онда
јесам
тећи
обично
плетење
:
од
један
крај
други
па
натраг
,
и
тако
даље
.
само
се
на
крај
,
кад
се
један
клуб
довршити
а
друго
почињати
,
ваљати
помучити
,
да
се
крај
сакрити
и
утврдити
.
и
за
неколик
минута
бити
јесам
при
врх
и
Радиша
опет
уплести
последњи
ред
с
преплетање
а
крај
утврдити
конац
.
Простирач
јесам
већ
готов
,
само
он
јесам
ваљати
порубити
да
се
не
осипати
и
дуже
крај
од
пруће
прекратити
и
сав
она
изравнити
.
како
овај
да
се
чинити
?
један
дете
рећи
:
„
мој
брати
,
кад
плести
крошња
ногараче
,
он
после
горе
порубити
витак
овако
“
(
и
показати
)
.
А
друго
рећи
:
„
А
мој
тат
кад
плести
трмка
,
он
доле
поред
сваки
прут
забости
кукаљу
па
оне
не
дати
да
се
павита
осипати
.
“
и
усвојити
се
овај
последњи
као
боље
.
одмах
се
и
тај
учинити
и
простирач
јесам
бити
готов
.
кад
јесам
он
наместити
пред
врата
где
требати
да
стајати
,
деца
јесам
навлаш
улазити
,
само
да
бити
избрисати
нога
.
А
један
рећи
:
„
господин
,
добро
бити
бити
,
да
овако
имати
и
у
кућа
.
“
„
Добра
бити
бити
,
рећи
Радиша
,
али
ко
јесам
јунак
да
направити
?
“
на
овај
многи
повикати
:
ја
умети
,
и
ја
,
и
ја
и
ја
.
„
ако
јесам
јунак
ви
и
направити
!
“
рећи
Радиша
и
с
овај
се
завршити
и
овај
разговор
и
овај
направа
.
код
читање
се
продужити
и
вежбање
у
растварање
реч
на
слог
и
глас
,
и
читање
из
буквар
и
писање
онај
што
се
прочитати
;
и
сав
јесам
овај
троје
ићи
упоредно
.
из
рачун
јесам
последњи
десетица
исећи
на
јединица
и
онда
јесам
радити
и
с
десетица
и
јединица
заједно
.
„
да
поделити
десет
за
двојица
.
колико
доћи
свако
од
она
?
.
.
да
поделити
двадесет
за
двојица
!
.
.
да
она
поделити
тридесет
!
.
.
да
она
поделити
педесет
!
.
.
по
колико
хтети
добити
,
ако
она
поделити
шездесет
?
.
.
сад
узети
седамдесет
и
поделити
она
тај
!
колико
добити
први
а
колико
други
?
.
.
поделити
она
осамдесет
!
.
.
поделити
деведесет
!
.
.
сто
!
.
.
“
овако
јесам
делити
и
за
петорица
и
десеторица
,
па
јесам
после
огледати
и
за
тројица
и
четворица
,
па
и
за
осморица
.
онда
јесам
градити
све
по
једанаест
,
сав
по
дванаест
,
сав
по
тринаест
итд
.
и
гледати
,
колико
пута
моћи
да
изићи
.
за
тај
јесам
тражити
,
колико
деветка
имати
у
сто
,
колико
осмица
,
седмица
итд
.
онда
јесам
тај
исто
радити
и
на
таблица
тачка
,
крстић
,
црта
и
тако
даље
.
све
очигледно
,
па
јесам
после
сав
овај
огледати
напамет
.
@card@
.
други
час
у
школа
за
одрастао
Дошла
јесам
и
други
недеља
,
и
доћи
јесам
опет
Радишини
велик
ђак
.
и
доћи
јесам
сав
,
сем
један
,
који
јесам
отићи
да
просити
девојка
.
„
Добра
јесам
ја
јунак
сад
,
рећи
Радиша
,
но
какав
хтети
ја
бити
зимус
по
снег
?
“
„
и
онда
хтети
,
господин
,
“
рећи
један
.
А
Радиша
он
запитати
:
„
где
ти
јесам
кућа
?
“
„
овде
на
брдо
“
,
одговорити
овај
.
„
е
,
ти
јесам
ласно
;
но
како
хтети
овај
,
који
јесам
далеко
?
“
запитати
Радиша
.
и
многи
превикаше
:
„
и
ја
хтети
господин
;
ми
не
сметати
снег
“
...
кад
ући
у
школа
,
опет
онако
у
ред
,
и
поседати
на
свој
место
,
Радиша
рећи
најпре
да
устати
,
да
погледати
у
Св
.
Сава
и
да
се
прекрсте
,
што
и
он
учинити
,
па
онда
почети
овако
:
„
Прошли
пут
јесам
ви
казати
,
да
јесам
учинити
добро
,
што
јесам
се
одлучити
да
долазити
у
школа
и
да
изучити
књига
,
и
рећи
јесам
ви
,
да
наш
књига
ништа
јесам
тежак
и
да
хтети
јесам
веома
лако
изучити
.
у
наш
говор
имати
само
тридесет
разних
глас
,
који
кад
се
написати
звати
се
слово
,
и
ко
утувити
или
запамтити
овај
тридесет
слово
,
он
после
умести
да
писати
што
год
хтети
и
да
читати
сваки
књига
наш
.
јер
јесам
од
тај
тридесет
глас
начинити
сав
реч
и
са
тај
тридесет
слово
моћи
да
написати
све
,
што
год
хтети
.
ево
на
пример
овај
глас
о
,
чути
се
кад
се
звати
:
о
,
Милован
;
чути
се
и
у
сам
име
Милованов
:
Милован
;
чути
се
у
име
Јован
,
чути
се
у
име
Миљко
,
у
име
Мијаило
,
Анђелко
,
Антонија
,
Благоје
,
Витомир
,
и
тако
даље
;
а
негде
се
чути
и
двапут
у
један
реч
,
на
пример
:
Бошка
,
Гојко
,
Стојко
,
Милојко
,
Радојко
итд
.
и
у
други
реч
имати
о
,
на
пример
:
око
,
очи
,
огањ
,
орах
,
орах
,
остава
,
оставити
,
огртање
,
огрнути
,
облак
,
облачан
,
орао
,
сврдао
,
пепео
,
отац
итд
.
Покушајте
ви
,
моћи
ли
наћи
и
рећи
који
реч
,
у
који
се
чути
о
,
бити
у
почетак
бити
у
средина
,
бити
на
крај
!
.
.
хајде
сад
да
погађати
реч
,
где
се
чути
глас
а
.
ево
ја
да
почети
.
Антонија
,
Алекса
,
артија
,
брат
,
отац
,
тат
,
бат
,
мајка
,
мам
...
Кажите
сад
ви
!
.
.
хајдете
сад
да
тражити
где
се
чути
е
,
нпр
:
ено
,
сена
,
семе
...
дете
ви
!
.
.
да
погађати
где
се
чути
и
;
игла
,
ивер
,
име
,
истина
,
нити
,
јесам
,
ниско
,
нишки
,
низина
,
висина
,
равнина
,
стрмнина
...
дете
ви
!
.
.
сад
да
тражити
реч
:
где
се
чути
глас
у
:
ухо
,
увући
,
ући
,
уско
,
умити
се
,
уста
,
устукнути
,
умукнути
...
дете
ви
!
.
.
тако
моћи
да
тражити
и
слово
с
:
сена
,
син
,
сан
,
сан
,
нос
саса
,
сито
,
снег
,
стог
,
свиња
,
слама
,
слава
...
дете
ви
!
.
.
„
пазити
сад
овако
.
Лакше
јесам
да
казати
неки
реч
па
да
гледати
,
који
јесам
слово
у
она
или
који
се
глас
чути
.
на
пример
,
погодити
ја
,
шта
се
чути
кад
се
рећи
со
!
.
.
погодити
шта
се
чути
кад
се
казати
оса
!
.
.
Шта
се
чути
кад
се
велим
нос
?
.
.
Шта
се
чути
кад
се
изговорити
син
?
.
.
који
се
слово
или
глас
чути
кад
се
рећи
пас
?
.
.
Шта
се
чути
у
реч
бог
?
.
.
ко
бити
моћи
да
наћи
слово
у
реч
соб
?
.
.
А
у
реч
очи
?
.
.
Уши
?
.
.
зуб
?
.
.
рука
?
.
.
Ноги
?
.
.
Чело
?
.
.
„
ето
тако
,
у
сваки
реч
моћи
да
изнаћи
слово
,
који
се
у
она
чути
,
па
да
она
написати
;
а
кад
јесам
написати
,
ја
моћи
да
он
читати
;
само
ако
знати
онај
тридесет
слово
.
зато
јесам
главни
,
да
изучити
тај
слово
.
ја
јесам
ви
она
прошли
недеља
показати
сав
,
и
писати
јесам
она
,
али
тај
јесам
доста
па
да
она
запамтити
добро
.
зато
хтети
и
данас
да
она
учити
.
најпре
изнети
буквар
!
.
.
отворити
он
код
ока
!
.
.
који
јесам
тај
слово
код
он
?
.
.
А
овај
с
десни
страна
?
.
.
јесам
ли
много
другојаче
печатано
од
писан
?
.
.
Нађите
столица
!
.
.
који
јесам
тај
слово
код
столица
?
.
.
на
шта
личити
?
.
.
који
јесам
с
леви
а
који
с
десни
страна
?
.
.
јесам
ли
печатано
много
другојаче
од
писан
?
.
.
који
јесам
слово
код
нож
?
.
.
који
јесам
писан
а
који
печатано
?
.
.
јесам
ли
печатано
много
другојаче
?
.
.
који
јесам
слово
код
игла
?
.
.
(
овако
све
до
крај
)
.
„
е
добро
;
сад
хтети
да
писати
.
Почните
од
ока
па
ред
,
али
само
писати
,
а
печатана
хтети
други
пут
.
А
ја
хтети
да
ви
прегледати
...
“
кад
јесам
овај
свршен
,
Радиша
она
јесам
пустити
на
одмор
.
за
време
одмор
загледивали
јесам
у
сав
,
што
јесам
од
прошли
недеља
приновити
.
један
,
дирнути
овај
принова
рећи
:
„
да
и
ја
што
год
урадити
,
господин
“
.
А
Радиша
он
благо
одговорити
:
„
ви
шест
дан
радити
,
и
зато
седми
требати
да
се
одморити
и
да
што
више
научити
“
.
сав
разумети
овај
и
предложити
,
да
разгледати
оно
,
што
јесам
урадити
мали
ђак
.
али
она
јесам
некако
чисто
стид
,
што
овако
умети
онај
мали
а
не
умети
они
велик
.
А
Радиша
она
све
показати
:
како
се
обележавати
конац
,
како
се
градити
нагиб
,
како
се
углављивати
камење
и
зашто
се
посипати
песак
.
Видеше
и
туцаљке
и
погодити
за
шта
јесам
.
гледати
јесам
и
сламни
простирач
пред
врата
у
ходник
и
питати
се
,
да
ли
бити
и
они
умести
овако
да
исплести
.
зауставити
јесам
се
и
на
побусаној
страна
више
школа
и
чудити
се
како
се
бусење
овако
лепо
спојити
,
да
се
не
познавати
,
где
се
бусен
с
бусен
додиривати
.
А
највише
јесам
она
занимати
—
колица
.
овај
бити
новина
,
који
дотле
не
бити
никад
видети
,
а
наћи
,
да
јесам
веома
згодан
за
пренос
ђубре
,
земља
,
песак
и
камење
па
и
ма
какав
мањега
терет
.
зато
јесам
загледивали
сваки
чивија
и
питати
се
у
себе
,
да
ли
бити
и
они
умести
да
она
направити
.
Радиша
она
јесам
објашњавати
и
рећи
,
да
по
варош
,
а
у
онај
свет
,
где
јесам
он
бити
на
наука
,
и
по
село
,
.
сваки
кућа
имати
оваки
колица
.
многи
рећи
,
да
хтети
и
они
огледати
да
направити
овако
.
затим
опет
ући
у
школа
и
Радиша
рећи
:
„
и
ви
хтети
да
дати
по
један
оваки
хартија
.
(
и
давати
она
)
.
на
она
јесам
десет
овај
ред
и
у
сваки
по
десет
овај
кромпирић
црн
,
што
се
звати
тачка
.
пребројити
,
јесам
ли
истина
десет
ред
и
јесам
ли
истина
у
сваки
по
десет
овај
тачка
!
(
бројити
)
.
да
ли
јесам
код
неко
више
или
мање
?
.
.
колико
јесам
у
један
ред
?
.
.
колико
јесам
у
два
ред
?
.
.
Шта
јесам
тај
двадесет
?
.
.
колико
јесам
у
три
ред
?
.
.
који
јесам
веће
:
или
три
десетак
или
тридесет
?
.
.
колико
јесам
у
четири
ред
?
...
који
јесам
веће
:
или
четири
десетак
или
четрдесет
?
.
.
колико
јесам
у
пет
ред
?
.
.
који
јесам
веће
:
педесет
или
пет
десетак
?
.
.
колико
јесам
у
шест
ред
?
.
.
Шта
јесам
тај
шездесет
?
.
.
колико
јесам
у
седам
ред
?
.
.
Шта
јесам
тај
седамдесет
?
.
.
колико
јесам
у
осам
ред
?
.
.
јесам
ли
веће
осамдесет
од
осам
десетак
?
.
.
колико
јесам
у
девет
ред
?
.
.
колико
јесам
тај
десетак
или
десетица
?
.
.
А
колико
јесам
у
десет
ред
?
.
.
колико
јесам
тај
кад
се
казати
сто
?
.
.
колико
јесам
свега
на
тај
хартија
?
.
.
„
ја
хтети
тај
сада
да
ви
исећи
...
ево
ви
сад
сваки
десетак
за
себе
.
узети
један
!
.
.
колико
јесам
узети
,
а
колико
јесам
десетак
остати
на
клупа
?
.
.
узети
још
један
!
.
.
колико
јесам
сад
узети
,
а
колико
јесам
остати
на
клупа
?
.
.
узети
још
један
!
(
овако
док
се
не
поузимају
све
)
.
колико
ви
јесам
сад
у
рука
?
.
.
оставити
на
клупа
два
!
.
.
колико
ви
јесам
сад
у
рука
?
.
.
оставити
још
два
!
.
.
колико
ви
јесам
сад
у
рука
,
а
колико
јесам
на
клупа
?
.
.
оставити
још
два
!
.
.
(
овако
докле
не
оставити
све
)
.
сад
да
узимати
по
три
.
узети
три
!
.
.
колико
јесам
узети
,
а
колико
јесам
остати
на
клупа
?
.
.
узети
још
три
!
.
.
колико
јесам
узети
,
а
колико
јесам
на
клупа
?
.
.
узети
још
три
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
оставити
све
на
клупа
!
.
.
узети
четири
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
узети
још
четири
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
опет
оставити
све
!
.
.
узети
пет
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
узети
шест
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
узети
седам
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
узети
осам
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
узети
девет
!
.
.
како
јесам
сад
?
.
.
сад
хтети
овако
.
оставити
све
на
клупа
!
.
.
узети
десет
!
.
.
колико
јесам
остати
?
.
.
узети
двадесет
!
.
.
колико
јесам
на
клупа
?
.
.
узети
тридесет
!
.
.
колико
јесам
на
клупа
?
.
.
(
овако
док
не
узети
сав
сто
)
.
е
,
доста
.
овај
хтети
чувати
и
за
други
пут
.
А
сад
ево
ви
свако
по
један
лист
хартија
,
да
тај
десетак
завити
овако
и
да
пазити
да
она
не
изгубити
...
оставити
тај
у
клупа
а
извадити
таблица
!
.
.
окренути
онај
страна
где
немати
овај
црвен
пруга
!
.
.
Начините
у
један
ред
десет
котур
,
овако
!
(
правити
она
на
табла
с
почетак
горе
)
.
пребројити
,
да
ко
јесам
направити
више
!
.
.
сад
у
други
ред
направити
опет
десет
!
.
.
колико
јесам
тај
десет
и
десет
?
.
.
испод
тај
начинити
још
десет
!
.
.
колико
имати
сад
?
.
.
направити
још
десет
!
.
.
колико
имати
сад
?
.
.
направити
још
десет
!
.
.
(
и
тако
даље
до
сто
)
.
кад
имати
толико
војник
,
онда
се
тај
звати
чета
;
а
како
се
звати
кад
имати
толико
ока
?
.
.
како
се
звати
кад
имати
толико
година
?
.
.
сад
оставити
и
тај
у
клупа
па
сести
права
?
.
.
„
овај
јесам
Света
Сава
ићи
некада
по
земља
.
тај
јесам
бити
баш
много
одавно
.
бити
јесам
пре
седам
век
или
пре
седам
стотина
година
.
онда
јесам
у
Србија
владати
Стеван
Немања
и
звати
се
велик
жупан
,
место
кнез
или
краљ
.
Жупан
јесам
стар
у
неки
жупа
или
покрајина
,
а
велик
жупан
јесам
бити
онај
,
који
јесам
под
себе
имати
више
жупа
.
тако
јесам
и
Стеван
Немања
имати
под
себе
више
жупа
;
зато
се
и
звати
велик
жупан
.
Немања
јесам
имати
три
син
:
Стевана
,
Вук
и
Растко
.
овај
јесам
млад
,
Растко
,
побећи
у
манастир
.
једанпут
јесам
доћи
калуђер
чак
из
Света
Гор
,
да
просити
милостиња
за
манастир
.
А
знати
ли
,
где
јесам
Света
Гор
?
она
јесам
од
ми
на
југ
,
у
Маћедонија
,
и
до
сам
морати
.
они
испричати
како
јесам
у
свет
Гори
лепо
:
како
имати
неколико
стотина
манастир
и
два
три
пут
толико
калуђер
и
како
проводити
време
само
молити
се
бог
и
читати
књига
.
Растко
се
тај
допасти
па
се
искрасти
од
кућа
и
с
калуђер
побећи
у
Света
Гор
,
покалуђерити
се
тамо
и
наденути
он
други
име
Сава
.
и
од
сад
се
јесам
више
звати
Растко
него
Сава
.
.
после
јесам
и
Немања
доћи
у
Света
Гор
и
тај
јесам
саградити
један
манастир
,
међу
леп
у
Св
.
Гори
,
и
назвати
он
Хилендар
,
а
у
песма
се
звати
„
Вилиндар
“
.
Сава
јесам
после
постати
игуман
па
архимандрит
,
па
епископ
или
владика
и
најпосле
архиепископ
или
стар
нада
сав
српски
цркавама
и
манастир
или
поп
и
калуђер
.
А
школа
и
учитељ
онда
јесам
ни
бити
,
него
ко
јесам
хтети
да
учити
књига
,
он
јесам
ићи
у
манастир
.
и
Сава
јесам
тада
ићи
по
земља
и
учити
народ
а
по
манастир
јесам
почети
да
отварати
школа
,
те
да
у
она
ићи
и
учити
ко
год
хтети
.
и
зато
што
јесам
бити
праведан
и
што
јесам
народ
свој
учинити
толико
добар
,
он
се
после
смрт
посветити
и
ја
он
сада
звати
Света
Сава
и
славити
он
сав
школа
у
наш
српски
народ
.
зато
и
ја
имати
његов
икона
у
школа
.
сад
хтети
из
овај
књига
да
ви
прочитати
један
песма
,
у
који
се
причати
,
који
јесам
црква
и
манастир
отац
Савин
подигнути
.
“
(
Чита
песма
:
„
збор
зборити
господа
Хришћанска
“
.
Чита
лагано
и
с
нагласак
као
да
догађати
гледати
.
А
кад
јесам
свршити
,
он
она
рећи
:
)
кад
изучити
сав
слово
и
ви
хтети
умести
овако
да
читати
“
...
глава
пета
ГЛАВНИ
принцип
у
РАДИШИНОМ
рад
@card@
.
основни
начело
не
моћи
ви
причати
више
како
јесам
тећи
и
напредовати
овај
Радишин
миран
и
поступан
рад
овако
из
дан
у
дан
,
јер
тај
не
бити
бити
приповетка
него
рад
у
школа
.
али
јесам
опет
потребно
да
ви
изнети
барем
укратко
,
како
јесам
Радиша
гледати
на
оно
,
што
јесам
главно
у
развијање
и
учење
омладина
и
како
јесам
он
тај
постизати
.
на
први
место
он
јесам
гледати
,
да
почети
од
онај
што
јесам
већ
у
деца
.
он
јесам
тај
сматрати
за
темељ
,
на
који
требати
дизати
зграда
,
за
семе
,
из
који
ваљати
да
никнути
и
да
се
разгранати
читав
биљка
,
или
ембрион
,
из
који
хтети
израсти
читав
и
савршен
жив
створ
.
овај
тело
,
што
јесам
он
деца
донети
у
школа
,
не
смести
да
закржљати
него
ваљати
да
расти
и
да
се
развијати
,
да
достигнути
свој
савршенство
и
у
узраст
и
у
покретљивост
и
умешност
.
онај
мало
знање
,
с
који
јесам
деца
доћи
у
школа
,
ваљати
да
се
развити
у
ум
,
који
хтети
да
схватити
цео
свет
и
моћи
да
мислити
правилно
о
сав
.
из
онај
мали
чедност
и
осећање
онај
што
јесам
пријатно
и
непријатно
ваљати
да
се
развити
осећање
за
сав
оно
што
јесам
леп
,
истинит
,
права
,
добро
и
узвишено
.
А
из
прост
рад
и
овај
мало
наклоност
к
он
ваљати
да
се
развити
сталан
навика
на
рад
и
висок
ступањ
умешност
у
он
;
јер
се
без
рад
у
живот
не
моћи
,
и
само
се
рад
моћи
усавршавати
живот
људски
.
А
рад
се
опет
развијати
и
тело
и
душа
,
цео
човек
.
зато
јесам
Радиша
и
гледати
,
да
он
рад
бити
центар
сав
тако
зван
настава
,
сав
образовање
и
васпитање
.
на
други
место
Радиша
се
старати
,
да
сав
тај
ићи
поступно
напред
.
никако
много
и
никако
брзо
.
многи
се
деца
преоптерећивати
и
много
се
не
сваривати
,
те
се
не
усвајати
,
него
изнуравати
и
трошити
снага
узалуд
;
а
брже
се
не
моћи
но
што
јесам
природа
одредити
.
зато
и
у
душа
и
у
сав
развијање
као
и
у
желудац
да
вредити
онај
:
не
сувише
него
мало
а
добро
сварити
,
и
не
брже
од
онај
како
јесам
у
природа
сам
.
на
трећи
место
сав
нов
мора
се
наслањати
на
стар
и
везивати
се
с
он
.
цигла
на
цигла
и
малтер
да
се
спојити
с
она
,
храна
на
храна
и
да
се
саставити
са
стар
,
знање
на
знање
и
да
се
ујединити
с
он
,
осећање
на
осећање
и
да
нов
само
појачавати
онај
стар
,
рад
на
рад
док
он
не
постати
навика
и
умешност
.
Ништа
за
себе
,
прекинути
и
одвојено
.
на
четврти
место
старати
се
,
да
се
сав
овај
развитак
вршити
јесам
од
себе
,
а
он
јесам
само
приносити
и
припремати
потребан
храна
;
он
јесам
бити
духован
кувар
.
јер
тако
јесам
у
природа
.
природа
само
пружати
светлост
,
топлота
и
влага
,
а
биљка
сам
расти
.
тако
и
онај
,
који
гајити
животиња
.
и
телесни
и
душеван
раст
вршити
се
сам
,
а
ја
он
само
помагати
.
на
пета
место
старати
се
,
да
он
тај
раст
ништа
не
омести
.
и
недовољан
као
и
сувишан
храна
шкода
;
а
несварљив
јесам
још
шкодљив
и
од
недовољан
.
и
несварљив
духован
храна
исто
јесам
тако
шкодљив
.
зато
и
она
морати
да
бити
одмерен
и
сварљив
.
тај
раст
омеће
и
велик
хладноћа
:
тело
шкодити
зима
а
душа
страх
,
зато
она
чувати
од
тај
.
али
тако
исто
као
зима
шкодити
и
превелик
топлота
...
на
последак
,
мислити
јесам
Радиша
,
духован
храна
ваљати
да
подесити
тако
,
да
јесам
душа
дечји
тражити
,
као
што
тело
тражити
свој
,
кад
јесам
гладан
.
јер
деца
хтети
и
волити
да
знати
,
само
ако
јесам
тај
храна
духован
за
душа
њихов
лако
сварљив
.
А
имати
и
зачин
за
духован
храна
,
исто
онако
као
и
за
онај
за
тело
наш
.
тај
јесам
:
шал
и
примена
у
живот
.
тело
и
његов
развитак
у
почетак
јесам
важан
а
после
освајати
душа
и
њен
развитак
,
докле
најпосле
сасвим
не
претегнути
.
зато
и
морати
гледати
да
у
почетак
овај
бити
мање
а
онај
више
,
а
доцније
овај
више
а
онај
мање
.
у
дисциплина
јесам
Радиша
гледати
,
да
деца
заинтересовати
рад
и
такт
,
те
да
она
и
не
да
прилика
да
грешити
;
а
ако
бити
који
и
погрешити
,
он
он
јесам
благо
поправљати
,
без
исмевање
.
и
настојавати
јесам
,
да
деца
лепо
живовати
,
да
једно
други
помагати
и
да
се
лепо
забављати
и
играти
;
а
да
се
не
задиркивати
,
не
свађати
и
не
мрзети
.
уза
сав
овај
истакати
јесам
као
девиза
:
здравље
и
веселост
јесам
песма
,
с
који
сав
напредовати
...
@card@
.
у
српски
језик
овде
јесам
главни
бити
,
да
деца
попамтити
слово
и
да
она
изговарати
по
два
—
три
,
развучено
,
на
слог
,
да
она
шчитавају
без
застајање
а
никако
да
она
изговарати
по
један
,
да
срицати
.
појам
„
глас
“
навлаш
јесам
избегнути
,
код
мали
ученик
,
јер
јесам
тежити
деца
за
разумевање
.
кад
јесам
оваки
вежбање
добро
запамтити
и
рукописни
и
штампан
и
прочитати
сав
оно
испод
слика
,
вежбати
јесам
се
у
писање
и
дуг
реч
и
у
читање
лак
ствар
из
други
дело
буквар
па
одмах
прећи
на
„
Читанчицу
“
,
и
тај
прво
на
најлакше
и
занимљив
ствар
а
не
редом
.
али
јесам
одмах
у
почетак
овај
наћи
за
потребно
,
да
упознати
деца
с
велик
слово
и
рукописни
и
штампан
.
рећи
она
јесам
овако
:
„
овај
слово
што
јесам
до
сад
учити
звати
се
мали
слово
,
и
она
јесам
главни
;
али
имати
и
велик
.
од
она
јесам
неки
исто
оваки
,
као
мали
,
само
мало
веће
,
а
неки
јесам
другојачи
,
и
она
требати
добро
да
запамтити
.
ево
о
,
овако
јесам
писати
а
овако
печатано
мало
;
а
овако
јесам
велик
;
дакле
готово
исто
онако
.
ево
с
писан
и
с
штампан
мало
,
а
ево
велик
;
дакле
сасвим
исто
онако
.
А
н
јесам
писан
овако
а
печатано
овако
;
а
велик
писан
овако
а
печатао
овако
;
дакле
печатано
исто
онако
а
писати
мало
другојаче
.
зато
извадити
буквар
и
наћи
после
џамија
и
фес
велик
слово
па
пазити
да
ви
показати
сав
ред
...
хајде
сад
писати
да
писати
а
штампан
да
цртати
те
да
она
боље
запамтити
.
.
“
и
писати
јесам
она
и
цртати
више
пута
докле
она
јесам
запамтити
.
онда
она
рећи
:
„
ваљати
сад
да
запамтити
,
што
хтети
ми
овај
велик
слово
,
кад
се
писати
и
штампати
или
печатају
.
она
се
писати
увек
у
почетак
,
а
никад
у
средина
или
на
крај
.
најпре
запамтити
,
да
се
наш
име
писати
велик
слово
,
нпр
.
Алекса
,
требати
велик
а
;
Благоје
,
требати
велик
б
;
Василија
,
требати
велик
в
.
.
!
како
јесам
ти
име
?
.
.
који
слово
требати
велик
?
.
.
како
јесам
ти
?
.
.
који
тај
слово
требати
велик
?
.
.
А
како
јесам
ти
?
.
.
који
слово
ту
требати
велик
?
.
.
А
ти
?
.
.
који
Здравко
ти
требати
велик
слово
?
.
.
е
лепо
.
сад
извадити
таблица
,
да
писати
сав
име
ваш
.
да
почети
од
први
клупа
па
ред
.
А
да
бити
лепше
писати
,
ево
и
ја
хтети
да
писати
на
мој
табла
,
а
ви
да
прегледати
.
“
(
Пишу
)
.
други
пут
јесам
наставити
овај
овако
:
„
Прошли
јесам
ви
пут
казати
,
да
се
сваки
име
људски
,
човечији
или
женин
,
писати
велик
слово
из
почетак
.
сад
запамтити
,
да
се
и
презиме
писати
велик
слово
.
на
пример
,
за
твој
презиме
Лазовић
требати
велик
л
,
за
твој
Васић
требати
велик
в
;
за
твој
Живановић
требати
велик
ж
итд
.
који
требати
за
твој
Лазаревић
?
.
.
А
који
за
твој
Милана
?
А
за
твој
?
.
.
добро
.
сад
хтети
да
писати
сав
ваш
презиме
...
“
и
писати
.
други
пут
јесам
писати
свој
име
и
презиме
заједно
а
за
тај
и
туђ
.
сутрадан
јесам
казати
,
да
се
сваки
село
писати
велик
слово
и
почети
јесам
од
Загорице
па
писати
сав
познат
село
.
онда
она
јесам
казати
,
да
се
и
варош
или
град
писати
велик
слово
и
писати
јесам
све
познат
.
други
прилика
поновити
јесам
овај
све
и
додати
,
да
се
и
сав
поток
и
сав
река
и
сав
брдо
и
сав
планина
писати
велик
слово
и
писати
јесам
све
у
околина
.
и
на
последак
казати
она
јесам
,
да
се
и
народ
и
њин
земља
писати
велик
слово
,
нпр
.
Срба
и
Србија
требати
велик
с
,
Турчин
и
Турска
требати
велик
т
,
Грк
и
Грчка
требати
велик
г
итд
.
и
писати
јесам
сав
народ
и
њин
земља
,
који
јесам
моћи
да
се
сетити
.
Још
јесам
остати
да
она
казати
,
да
се
велик
слово
писати
и
у
почетак
сваки
говор
или
прича
и
у
почетак
сваки
реченица
после
тачка
.
али
јесам
зато
требати
да
знати
шта
јесам
тачка
и
зашто
се
она
писати
;
а
тај
јесам
згодан
бити
показати
на
онај
,
што
се
читати
.
кад
јесам
овај
добро
утврдити
,
прећи
јесам
на
„
Читанчицу
“
,
тражити
велик
слово
и
казивати
зашто
јесам
где
написати
.
код
„
Читанчице
“
најпре
јесам
Радиша
испричати
оно
што
хтети
да
читати
,
те
да
